ROČNÍK XXII. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 39. 
Jednoduchý důkaz a zobecnění Abbe-ho věty sinusové 
a její applikace na mineralogický mikroskop. 
Píše 
F. Koláček. 
(Se 7 obrazci v textu.) 
(Předloženo dne 27. října 1913.) 
I. 
Pracujíce s tímto přístrojem přejeme si, abychom mohli na př. určití 
z počtu (s') dílců okulárního mikrometru, obsaženého mezi osovými sto¬ 
pami interferenčního obrazu, zevní úhel optických os s touže procentuálnou 
přesností, se kterou zmíněné s' odečítáme. Praktické pomůcky jako na př. 
Schwarzmannova skála nezdají se dle mého soudu postačovati. 
Ostatně nejsou to pouze úhly osové, které nás v následujícím budou za- 
jímati. Každému úzkému, lineárně polarisovanému svazku rovnoběžných 
paprsků, které na krystalickou desku v úhlu o dopadají, odpovídá v téže 
rovině dopadové jeden určitý bod interferenčního obrazu ve vzdálenosti s' 
od onoho bodu mikrom. roviny, jemuž náleží 6 = 0. Otázka tedy zní po 
funkcionálném vztahu mezi a a s'. Po stránce theoretické lze ji zodpově- 
děti, předpokládá-li se mikroskop tak přesný, že i šikmo na objektiv dopa¬ 
dající parallelní paprsky slučuje v jednom bodě mikrometrové roviny. 
Jde-li o paprsky málo odchylné od osy, obdržíme, jak již A b b e pomocí 
věty jím nalezené dokázal, vztah 
sin a __ £ 
s' 
v němž C označuje konstantu stroje. Měřením níže uvedeným se však 
dá dokázati, že C není stálým, nýbrž že s argumentem s' pomalu roste, a že 
Rozprava: Roč. XXII. Tř. II. Cis. 39. 
XXXIX. 
1 
