5 
Tab. IV. 
Číslo 
G 
s' v mm 
sin 6 :s' měř. 
sin cr: s' počít. 
|Poč.—Měř. 
| v °/ 0 
1 
46° 50' 
1-527 
0-47765 
0*47782 
+ 0-03 
hyperb. 
2 
42° 21' 
1-413 
0-47676 
0-47585 
— 0-18 
hyperb. 
3 
37° 21' 
1*278 
0*47471 
0-47372 
-0-20 
hyperb. 
4 
32° 10' 
1-121 
0-47492 
0-47152 
-0-68 
hyperb. 
5 
31° 17' 
1-112 
0-46697 
0-47140 
+ 0-88 
kruhy 
b 
26° 7' 
0-926 
0-47538 
0-4b918 
— 1-24 
hyperb. 
7 
28° 25' 
1-027 
0-46337 
0-47033 
+ 1-39 
kruhy 
8 
26° 16' 
0-942 
0-46980 
0-46935 
— 0-09 
kruhy 
9 
23° 26' 
0-850 
0-46786 
0-46839 
+ 0-11 
kruhy 
10 
i 
20° 14' 
0-740 
! 
0-46736 
i 
0-46736 
0-00 
kruhy 
Tak zvaná střední vypočítaná pozorovací chyba obnáší 0-77%, a jelikož 
počet odečtených mikrom. dílců (po 0-1 mm) leží mezi 15*2 a 7-4, bude 
střednímu počtu jejich 11-3 odpovídati střední počítaná chyba pozorovací 
0-09 vyjádřená v dílcích. I u nejméně souhlasících měření č. 6 a 7 neobnáší 
chyba měření více než půl druhé desítiny dílce mikrometrického. Vzorec 
(1 a) souhlasí tudíž velmi dobře s měřením. 
li. 
Obraťme se nyní k theoretickému odvození funkcionálného vztahu 
mezi <s a s', který souvisí se zobecněním vět j sinusové. Obvyklá formulace 
její předpokládá centrovaný systém optický, který dovede sloučiti svazek 
světelných paprsků konečného otvoru vycházející z osového bodu A opětně 
v osovém bodu A', a klade otázku po podmínkách, které jest splniti, má-li 
podobný svazek vycházející z nekonečně blízkého bodu A 1 konvergovati 
k bodu A/, který se s A, A', A x nalézá v téže meridianové rovině a sice 
na kolmici, již k ose lze položiti bodem A'. 
My klademe tutéž otázku, jen že (viz obr. 1.) bod A nemá již ležeti 
na ose; budiž od ní vzdálen o s. Sousední bod A 1 měj od ní vzdálenost 
s + ds, podobně budiž s', potažmo s' + ds' vzdálenost bodů A', resp. A/ od 
osy. Veškeré tyto body ať leží v téže meridianové rovině. Budiž podo¬ 
tknuto, že dle nákresu (1) se předmět zobrazuje obrácené, jako na př. 
XXXIX. 
