10 
Zároveň jest 2 u Q ' úhel, ve kterém z bodu O' vidíme průměr 2 c r 
paraxiálného obrazu clonového. Následkem toho platí sin u Q ' — c':\a s '\ , 
kdež | a s ' | označuje absolutní hodnotu vzdálenosti clonového obrazu od 
roviny mikrometru. 
lehlosti předmětu, resp. obrazu od F 
resp. pravou stranu od příslušných ro 
Lze snadno dokázati, že C a 
nezávisí při velmi malých 6 na po¬ 
loze clony. Za tím účelem dlužno 
zavěsti do počtu fokální roviny F F 
a F' F' celého systému, které musí 
ležet i uvnitř hlavních rovin H H, 
H' H' (viz obr. 3.), má-li se předmět 
v nekonečnu položený přímo zobra- 
ziti tak, jak se děje u mineralogi¬ 
ckého mikroskopu při vsunuté čočce 
Bertrandově. Značiž cc s , ct s ' od- 
F, resp. F' F' čítané kladně na levou, 
vin fokálních. Známá konstrukce dává 
c 
c' 
P_ 
a s ' 
pak a s . ci s ' = P 2 
(3/3). 
P jest při tom odlehlost fokální roviny od bližší roviny hlavní. Zobra¬ 
zení jest, jak obrazec (3) ukazuje, přímé (cac' jsou absolutní délky, 
a cts jest tu kladné). Padne-li předmět mezi fokální roviny, ukáže podobná 
konstrukce, že zobrazení jest obrácené. Vzorce (3/3), v nichž cac' se 
opět čítají absolutně, zůstanou v platnosti (k vůli důkazu čítejme a s> ct s r 
kladně ve směrech obrácených). 
Hodnota 
r _ sin u 0 ' c' 1 c' . \ 
přejde následkem (3 /3) v 
c . ci s 
C — — 
u n — p 
V. 
Veličinu P, patrně nezávislou na cloně, lze vyjádřiti polohou a fokál- 
ními distancemi jednotlivých čoček optického systému. V našem případě 
skládá se ze tří částí: ze složeného mikroskopového objektivu M O (viz 
obr. 4.) s hlavními rovinami h h, h' h' a fokálními rovinami / /, f /', z B e r- 
trandovy čočky B a spodní čočky okularu O. Dle měření později 
uvedených jsou ohniskové vzdálenosti obou posledních čoček, které za 
velmi tenké předpokládáme (ač jimi nejsou), 
fs = 48-5 mm, / 0 — 53-2 mm. 
XXXIX. 
