11 
Snadno měřitelná jest vzdálenost k mezi rovinou /' /' a B a rovná se 
121 mm, pak k + h + b^' — 198 mm, t. j. vzdálenost mezi /' /' a rovinou 
mikrometru M. 
Přesně měřitelná odleh¬ 
lost p hlavní roviny obj. h h 
od / / se rovná 4-45 mm a di¬ 
stance mezi / / a rovinnou 
plochou čelné čočky obnáší 
0-41 mm. 
Nesnadno měřitelná jest 
vzdálenost h, protože spodní 
čočka okuláru 0 je poměrně 
tlustá a k tomu ploskovypuklá. Určíme ji později počtem. Dále značiž 
a vzdálenost předmětu c c od / /, kladně čítanou na levo, b' distanci obrazu 
c' c' od opt. centra čočky 0 čítanou kladně na stranu pravou a b^ ' hodnotu 
její příslušnou ku a — oo. Následující počty (rovn. 4) jsou dle známých 
pravidel dioptriky provedeny tím způsobem, že obraz čočky předchozí jest 
vždy předmětem čočky následující. 
Máme: 
f k A K A i 
/ 
v v 
I K X' ť 
Obr. 4. 
c' _ A __ R S a 
c L + a M L M a 
( 4 ), 
kdež 
A — fa ■ fB ■ p, £ = #*(/* + /„ — *). M=(k-f B )(h-f 0 )-kf B \ , ia 
R = foP 2 (fB~h), S = f 0 (hk — hf B -kf B ) )’ 
Ku a = oo náleží b^' = S / M = 198 mm — k — h ..(4 b) 
Po zavedení hodnot za M a 5 do (4 b) vznikne kvadratická rovnice 
dle h. Jeden z kořenů vede k nemožné hodnotě b' = — 16-8 mm, druhý, 
h = 64-2 mm, dává b^’ = 12-74 mm. Obraz nekonečně vzdáleného před¬ 
mětu jest tedy reálný, neboť padne na právo od čočky 0 (viz obr. 4.). 
Nalezená hodnota h vede pomocí (4 a) ku 
( R = — 16-54 X 10 3 , 5 = — 64-58 X 10 3 , L = 0-7426 X 10 3 
.| A = 1148 X 10 3 , M = — 5 07 X 10 3 . 
Jelikož a s ' ve vzorci (3/3) jest identické s — (b 00 ' — b') } najdeme po 
provedení počtu 
b' 
ds = 
i! 
M (L +M a) c 
A 
L M a 
a konečně místo (3 a) 
(4 d)...C 0 = 
sin 6 \ c' 1 
M 
(k-h) (h /o) k Ib 
s' c W 
fa ÍeP 
fa Íb P 
0-441. 
XXXIX. 
