22 
odečísti na čtvrtinu brázdových distancí, což odpovídá zvédnutí tubu 
o 0-0923 mm. Polohy ohniskových rovin zmíněného objektivu č. 7. určily 
se takto: Po odstranění A b b e-ho kondensoru a polariséru položila se 
na otvor stolečku dobrá zrcadlová deska sklenná o tloušťce 3 mm. Na ní 
(a nad otvorem v stolečku) spočíval objektiv se svou širokou základnou b b. 
Vhodným posunutím docílilo se koincidence jeho osy s osou mikroskopu, 
do něhož byl zasazen slabší objektiv (č. 4). Rovinné zrcadlo mikroskopu 
nařídilo se na vzdálenou střechu, načež na obraz její byl postaven mikro¬ 
skop. Procedura tato byla velmi přesná, protože se dalo ostře fokusovati 
na dráty telefonové nad střechou upevněné. Snížením tubu dalo se také 
zastavit i na rovinnou plochu čelné čočky a po odstranění objektivu na 
zrcadlovou desku. Tím se změřila vzdálenost jedné fokální roviny od čelné 
čočky (0-41 mm) a od roviny b b. 
Na to byl objektiv vsunut do stolečkového otvoru se širokou zá¬ 
kladnou b b nahoru, na níž byla položena opět zrcadlová deska sklenná. 
Zastavení dělo se napřed na horní plochu této desky a po odstranění její 
na obraz střechy. Jelikož tlouštka desky je známa, lze najiti odlehlost 
druhé fokální roviny od b b, a tím i distanci obou fokálních rovin (9-02 mm). 
Jde-li o určení polohy hlavních rovin, jest třeba zmeřiti zvětšení 
způsobené objektivem samým. Za tím účelem byla odstraněna spodní 
čočka okularu a tento byl tak daleko vytažen, až na mikrometru vznikl 
ostrý obraz objektového mikrometru (0-1 mm). Zvětšení bylo 44-4, dobře 
měřitelná vzdálenost mikrometrové roviny od vnitřní fokální roviny /' /' 
obnášela 197-8 mm. Tudíž jest vzdálenost p mezi /' /' a K h' (viz 
obr. 4.) p = 4-45 mm a následkem toho vzdálenost obou hlavních roviu 
9 02 — 4 45 X 2 — 0 12 mm. 
K určení poloh ohniskových rovin spodní čočky okularu a čočky 
Bertrandovy vystačilo se opět s mikroskopem, jen že tyto čočky 
spočívaly po odstranění stolečku na jiném mnohem hloub položeném, 
s otvorem, pod nímž bylo zrcadlo, zastavení dělo se napřed na obraz vzdá¬ 
leného předmětu, pak na horní povrch zrcadlové desky položené na ro¬ 
vinnou mosaznou obrubu čočký. Tím se dovíme odlehlost jedné fokální 
roviny od příslušné jí roviny obrubové a po obráceném položení čočky na 
stoleček podobným způsobem odlehlost druhé fokální roviny od druhé 
obruby. Jelikož distanci obrub lze přímo šroubovým mikrometrem určiti, 
položíme-li na ně dvě desky známé tloušťky, známe i distanci obou fokál¬ 
ních rovin. 
Dodatek b). Obraťme se k výpočtu interfer. křivek na zmíněné 
dvojdesce křemenové s osami skříženými a s deskou rovnoběžnými. Jednej 
se napřed obecné o dvě stmelené planparall. desky o tlouštkách ď , , 
libovolně vyřezané z téhož dvojosového krystalu. Paprsek, t. j. vlna velmi 
úzkého průřezu, dopadající v úhlu a na desku z ť poltí se v ní na dvě vlny 
s normálami 1,2 a lomovými úhly a v <y 2 (obr. 6.). Po vstupu do z/" vzniknou 
XXXIX. 
