23 
čtyry vlny s normálami 3, 4,5,6 a. lomovými úhly a 3> <> 4 , <? 5 , <y 6 . Ustanovme, 
že <? 5 má splynouti s g 3 a g q s <? 4 , jestliže a x splyne s g 2 . Všechny normály 
leží, jak známo, v téže dopadové rovině a 
příslušné rychlosti vln v lt v 2 , v 3 , y 4 , v 5 , v 6 
splňují relace 
sin 6 _ sin 6i , _ n 0 
V v, ’* ’ ...(16). 
Dle nákresu jest a 2 > <ř 4 , tedy vlna v 2 
rychlejší než a z podobného důvodu 
^4 > v 5 . V dalším předpokládáme 
velmi slabý dvoj lom; následkem toho bude 
g 2 — a x úhlem velmi nepatrným. Tak na př. 
jsou hlavní indexy křemene N 0 = 1-54424, 
N e = 1-55335 pro X D = 0-000589 mm. Extremní hodnota rozdílu a 2 — g 1 
jim příslušná jest 
G 2 ~G 1 = tgG 
N e — N 0 
N 0 N e 
— tg g . 0-0048. 
U křemene má vůbec nej menší, a k tomu stálý index vlna řádná; 
proto jí náleží největší rychlost a g největší, jelikož tato vlna vzniká při 
každém lomu, bude g 2 = <r 4 = <? 6 (viz obr. 6.) se rovnati lomovému úhlu 
vlny řádné. 
Následkem nepatrného dvoj lomu splývají téměř úplně normály vln 
1 a 2 a kmitosměry jim příslušné stojí na sobě přibližně kolmo. Totéž 
platí o vlnách dvojic (3, 4) a (5, 6). Jelikož i normály vln (3, 5) resp. (4, 6) 
se liší od sebe pouze o malý úhel řádu (g 2 — ď x ), budou ze čtyř z dvoj desky 
vystupujících vln dvě a dvě, totiž (3, 5) a (4, 6) mít i kmitosměry přibližně 
rovnoběžné. Zároveň budou směry kmitů (3, 5) a (4, 6) státi na sobě 
kolmo. Exkurse vln (3, 5) neb (4, 6) lze tudíž prostým sečtením složit i 
v exkurse výsledné. In praxi budou tudíž z dvoj desky vystupovati dvě 
vlny s kolmými k sobě kmitosměry, t. j. vlna ellipticky polarisovaná. 
Amplitudy A lt A 2 vln 1, 2 řídí se polohou polariséru ke kmitosměrům 
jejich, kterážto závisí jen na poloze vlny dopadající vůči opt. osám desky z/'. 
Následkem nepatrného dvoj lomu liší se rozličné indexy a normálové směry 
v A' a A" jen velmi málo od sebe, nenastane tudíž na rozhraní A' a A" 
žádná reflexe vln 1 a 2, bude proto možno prostou projekcí amplitud 
A x , A 2 na kmitosměry vln 3, 4, 5, 6 najiti příslušné jim amplitudy. V prvém 
sblížení lze říci, že optická energie přechází beze ztráty z A' do A". 
Značiž tř 3 ', O 1 /, # 5 ', # 6 ' časy, kterých vlny na drahách 1 3, 1 4, 2 5, 
2 6 (viz obr. 6.) potřebují od společného východiště O až ku dosažení spo¬ 
lečné roviny K po výstupu z dvoj desky. Budiž dále 
= 
i = 1 , 2 ,... 6 , 
Vz = A. 
XXXIX. 
