25 
V differencích 0 *— 0 ; jest sice faktor (ctg,#* — ctgaj) velmi 
malou veličinou následkem nepatrného dvoj lomu, avšak druhý faktor 
h z/' = 2 jr s ina (z/'/A) a podobně h z/" může následkem nepatrné délky 
optické vlny dosíci již při poměrně malých tloušťkách z/', z/" tak znač¬ 
ných hodnot, že 0 ť — 0 ; se stane konečným, což zde předpokládáme. 
Vlny 3 a 4 vznikají z vlny 1 , vlny 5 a 6 z 2. Jelikož #3 — 0 4 jest jakýmsi 
úkonem úhlu a v bude dle rovnic ( 21 ) ( 0 5 — $v) toutéž funkcí velmi málo 
většího úhlu a 2 , to jest ( 0 3 — 0 4 ), bude se od ( 0 5 — 0 6 ) lišiti jen o nepatrnou 
veličinu o řádu (<? 2 — <> 4 ). Podobně jest 0 3 — 0 5 = 0 4 — 0 Q a následkem 
toho dle rovnic (18) P 3 2 + P 4 2 = A ± 2 + A 2 2 . Specielně pro křemen jest 
následkem <? 4 = <r 6 
04 — 0 5 = <r — d n .( 22 ) 
Představme si, že obě části stmelené dvoj desky jsou kolmo skříženy, 
t. j. že dvojdeska na př. vznikla tím způsobem, že jsme dostatečně tlustou 
planparallelní desku rozřízli na dvě stejně tlusté části a, b, pak b kol nor¬ 
mály o 90° otočili, stmelili a obroušením docílili žádaných tlouštěk z/' 
a ď'. Polarisační ellipsoid v jedné jest patrně vůči onomu v druhé stočen 
o 90°. Dle známých pravidel o dvoj lomu udávají směry hlavních os ellipsy, 
která vznikne protětím řečeného ellipsoidu s rovinou jdoucí centrem jeho 
a kolmou k vlnové normále, směry obou stabilních 
kmitů Fresnelových a reciproké délky těchže 
poloos přislušné rychlosti vln. Dopadají-li tudíž vlny 
na dvoj desku kolmo [a — 0 ), bude i průseková 
ellipsa v z/" vůči oné v z/' stočena o 90° a následkem 
toho jest osa (4 6 ) vůči ose 2 stočena rovněž o 90°, 
t. j. s — 90° (obr. 7.). Z rovnice (19) plyne pak, jestliže 
n označuje celé číslo, pro zpoždění vlny (3, 5) vůči 
(4, 6 ) 
@ 3 - = fl 7t + & 5 — 0 4 . 
Není-li dopad přesně kolmým, liší se e o malý úhel od 90° a výraz (23) 
pro © 3 — © 4 jest dle vzorců (19) správným až na veličiny o řádu cos s. 
Výminečriě jest správným až na veličiny řádu cos 2 s pro ony směry do¬ 
padu, pro které následkem vztahů 0 3 — 0 4 = 0 5 — 0 r) platí Aj 2 — A 2 2 — 0 , 
čili 
A, = ±A 2 .(24) 
Liší-li se, jak předpokládáme, s jen nepatrně od «/ 2 , splývá kmito- 
směr (3, 5) v z/" s kmitosměrem (2) v z/' (viz obr. 7.), kdežto směry (4, 6 ) 
a (1) jsou protivné. Proto se odporučuje, promítati optické exkurse i v desce 
4" na směry (1) a (2). Pomocí (17) obdržíme takto 
(1) = — P 4 sin (ť — © 4 ) = P 4 sin (ť — ©4 T ») ] / 2 5) 
( 2 ) = — P 3 sin (ť — © 3 ) í 
XXXIX. 
