2 
a západe s krystalickými břidlicemi jednak Českého Lesa, jednak Tepelské 
vysočiny, a právě tato nrsta zdají se býti nej příhodnějšími při řešení 
otázky, je-li mezi těmito krystalickými břidlicemi zastoupen útvar starší 
našeho a^onkia čili nic. 
Zajímaje se již déle o tuto otázku, navštívil jsem letos okolí Žlutíc, 
kteréž se mi zdálo způsobilým, aby podalo fakt rozhodujících. Máme 
zde jednak Kuboké údolí řeky Střely a jejích přítoků, poskytující krásné 
odkryvy vrstev, jednak tu není přechod rušen mladším spoustami žulo¬ 
vými, jako tomu jest na př. na Klatovsku a j. 
Na starých, ručně kolorovaných mapách říšského geologického 
ústavu vídeňského značeno jest v poříčí Střely: od ústí Střely do Mže 
u Liblína až k Nebřežinám u Plas Barrandeův stupeň B, od Nebřežin 
pak až téměř ke Žluticům ,,prahorní břidlice" (Urthonschiefer) odpovídající 
podle tehdejších názorů Barrandeovu stupni A ; na od těchto značen 
jest svor a za ním až za Bochov rula. Hranice mezi „prahorními břidli¬ 
cemi" a svorem jest vedena: vých. od obce Pšov (Schaub) k vých. konci 
vesnice Kobylé, odtud ke Střele u Strahova mlýna a dále přes Janův 
mlýn k záp. konci Protivíc. Rozhraní mezi svorem a rulou probíhá podle 
starých map dosti nepravidelně, a to od Sovolus (Zobeles), jižně od obce 
Marotic, přes Hvězdný potok záp. od Ratiboře (Ratiworzt) a odtud k sev. 
konci Veselova (Passnau) a přes potok Malou Trasovskou k sev. konci 
Čichálova (Siclťau). Vedle tcho značeny jsou v krajině nás zajímající: 
žula mezi Žihlí a Lubencem, uloženiny karbonské a permské sev. od Nečtin 
a Manětína, třetihory sev. od Chýše a celá řada vyvřelin čedičových. 
Ferd. Hochstetter 1 ) ve své všeobecné zprávě o geologickém 
mapování v létě 1855. uvádí na str. 321., že svor tvoří v krajině mezi 
Mariánskými Skoky (Maria Stock) a Žluticemi mohutný přechodní člen 
mezi amfibolity, po příp. rulou v podloží a ,,prahorn'mi břidlicemi" v nad- 
loží. Tyto vyvinuty jsou všude na jv. úpatí Karlovarských hor v krajině 
u Nečtin, Manětína Rabštýna a Chýše jako široké přechodní pásmo ze 
svoru do „silurských" hlinitých břidlic (t. j. do etáže B). 
Podobně jako Hochstetter vyjadřuje se i Ferd. v. Lidi 2 ) ve 
své zprávě o geognost. poměrech okolí Bubenče: Krystalické břidlice 
skládají se z ruly u Bochova svoru, jenž se rozkládá od Mariánských 
Skoků a Žlutíc na sever až k basaltovému pohoří a k němuž přikládají se 
v souhlasném uložení ..prahorní břidlice hlinité". Na tyto pak opět při¬ 
kládají se břidlice „silurské" (et. B). 
*) Allgemeiner Bericht uber die geolog. Aufnahme der I. Sektion der k. k. 
geol. Reichsanstalt in Bohmen im Sommer 1855, Jahrb. d. k. k. g. R.-A. VII., 1856, 
str. 316—332. 
2 ) Mitteilung uber die geognostischen Verháltnisse der Umgebung von Lubenz 
im sudí. Theile des Saazer Kreises in Bohmen. Jahrb. d. k. k. geol. R.-A., VII., 
1856, str. 373—374. 
XXXXIII. 
