3 
B. Katzer 1 ) ve své geologii Čech píše při líčení geol. poměrů okolí 
Žlutic toto: Str. 262. Na ]v okraji Karlovarských hor převládá mezi Lest- 
kovem (Leskau), Úterým, Žluticemi a Toužimí svor, k němuž se druží 
na západ od Plané (Pian) a Michalovy Hory (Michelsberg) až k Doupov- 
ským Horám u Bochova pásmo rulové. Str. 263.: Hranici ruly proti svoru 
nelze v krajině žlutické ostře vyznačiti. Pohybuje se mezi obcemi Polomem 
(Pohlem), Kněnicemi (Knonitz) a Čichálovem. Na str. 266., kde líčí se 
omezení svoru, stojí věta pro nás nej důležitější: ,, Udané omezení má arci 
jen v nejširším smyslu platnost, neboť hornina jest spojena směrem k nadloží 
i podloží ponenáhlými přechody s ostatními členy řady krystalických 
břidlic jednak pohoří Karlovarského, jednak středočeského pohoří břid¬ 
ličného. Vystupuje tudíž zde svor právě jako na sev. konci Českého Lesa 
jako pravidelný člen sprostředkující přechod mezi rulou v podloží a 
fyllity v nadloží.“ 
Od doby původního mapování v letech 50tých min. století až téměř 
do nynější doby nebylo podniknuto v krajině nás zajímající nových po¬ 
drobnějších prací. Loňského roku vyšla práce Krehanova 2 ) z nej bliž¬ 
šího sousedství Žluticka o geol. poměrech okolí Bochova, k*níž přidána 
i geol. mapa (1 : 25000) jv cípu sz sekce listu Karlovy Vary—Žlutice. 
Bohužel však mapa leží již v území výhradně rulovém, nedosahujíc ke 
hranici se svorem. Rula vyložena jest jako orthorula a stářím srovnávána 
s rulovými „klenbami" (Gneiskuppel) Gaebertovými v Rudohoří. 
* * 
* 
Účelem exkurse na Žluticko bylo zjistiti tyto věci: 
a) K jakému oddílu českého algonkia náležejí fyllity poříčí Střely 
od Plas k Rabštýnu a Chýši. 
b) V jakém poměru stojí fyllity ke svoru. 
c) Jaké povahy jest rula hraničící se svorem na sz, je-li orthorulou či 
pararulou, a konečně 
d) v jakém poměru stojí rula ke svoru. 
Že fyllity poříčí Střely od Plas dále na sz jsou nepochybným algon- 
kiem, dosvědčují již zprávy starých geologů říšského ústavu F. v. Lidi a 
a F. Hochstettera aj., kterým činilo stanovení hranice mezi Barrande- 
ovými stupni A a B nemalých potíží. Normální droby a hlinité břidlice 
algonkické přecházejí do sedimentů polokrystalických a fyllitu pozne¬ 
náhla a diskordance, která původně mezi oběma „stupni" byla udávána, 
nebyla dosud nikde dokázána. Novější dobou rozhodně vyvrátili starý 
Ů Geologie von Bóhmen, Praha 1892. 
2 ) A. Krehan: Die Umgebung von Buchau bei Karlsbad i. B. Eine geolo- 
gisch-petrographische Studie. Jahrb. d. k. k. geol. R.-A., LXII., 1912. 
XXXXJI1. 
