4 
názor, že A a B jsou samostatnými stupni, B. Katzer 1 ) a zvláště 
Fr. Slavík 2 ) a Cyr. ryt. Purkyně. 3 ) 
Chtějíce zodpověděti první otázku, k jakému oddílu algonkia dlužno 
klásti fyllity poříčí Střely, uvažme tolik: Z výzkumu čes. algonkia z po¬ 
sledních let vychází na jevo, že effusivní vyvřeliny spilitové, stáří algon- 
kického, nejsou po území algonkickém rozšířeny stejnoměrně. Z mapy 
Slavíkovy 4 ) jest zjevno, že vyskytují se hlavně v pruhu, který se táhne 
od Klatov Plzeňskem, Radnickém ke Křivoklátu a Kladnu a odtud dále 
na sv až ke Kralupům. 5 ) Vedle toho objevují se v menším pruhu mezi 
Stříbrem a Plasy. Pruhy tyto, které jsou označovány nyní názvem kom¬ 
plexu spilitového ,a v nichž vyskytují se vedle spilitů i buližníky a kame- 
nečné břidlice, zdají se býti význačným stratigrafickým stupněm českého 
algonkia. Vedle komplexu spilitového existují v čes. algonkiu souvrství 
dílem starší, dílem mladší spilitového komplexu, v nichž spilitů a s nimi 
sdružených buližníků, po příp. kamenečných břidlic, není. 
Jdeme-li od spilitového komplexu krajiny Radnické na sz směrem 
k Plasům, přicházíme do souvrství hornin mladších komplexu spilitového, 
které pokračují na sv Kralovickem. Podle Fr. Slavíka, jenž konal v kra¬ 
jině té detailní studia 6 ), jsou vrstvy algonkické v dolním poříčí Střely 
složeny v synklinálu, jejíž osa probíhá směrem sv přes Plasy. Od Liblína 
až k Plasům mají vrstvy směr sv, úklon k sz, zprvu mírnější, pak příkrý, 
za osou plasskou však dostavuje se úklon opačný, k jv, značně příkrý. 
Postupujíce dále k sz, nyní tedy do podloží, přicházíme opětně do komplexu 
spilitového. Zde jsou známy výskyty spilitové mezi Horním Hradištěm 
a Vrážnem, u Korýtek, Plání, Hubenova a Dolní Bělé a výskyty kame¬ 
nečných břidlic u Dražené, Vrážna a u Lítého. Zdá se tudíž, že tento 
druhý pruh spilitový, z něhož velká část jest arci zakryta permokarbonem 
a který s od Královic jest přerušen žulovým pněm Čisteckým, jest časově 
ekvivalentním hlavnímu pruhu spilitovému mezi Klatovy a Kralupy, jsa 
pokračováním jeho v sz křídle synklinály, v níž jsou vrstvy algonkické v záp. 
Čechách svraštěny. Jelikož pak vrstvy na sz od tohoto druhého pruhu 
spilitového až k Manětínu vesměs zapadají pod něj, tedy k jv až vjv, dlužno 
uznati, že polokrystalické sedimenty a fyllity Střely mezi Manětínem 
ú Das áltere Palaeozoikum in Mittelbóhmen, Praha 1888. 
2 ) Studie o rudním obvodu stříbrském a některých jeho minerálech. Roz¬ 
pravy Čes. Akademie II. tř., XIV., č. 19, 1905, str. 3. a Spilitické vyvřeliny v prae- 
kambriu mezi Kladnem a Klatovy. Archiv pro přír. výzkum Čech, 1909, str. 5. 
3 ) Kamenouhelné pánve u Mirošova a Skořice a jejich nej bližší okolí. Část I. 
Rozpravy Čes. Akad., II. tř. XIII., č. 29. 1904, str. 4. a Geologie okresu plzeň¬ 
ského, Plzeň 1913, str. 10—12. 
4 ) Fr. Slavík: Spilitické vyvřeliny etc. 
5 ) R. Kettner: O některých vyvřelinách z povltavského algonkia, Roz¬ 
pravy Čes. Akad., 1912, č. 30. 
®) O kamenečných a kyzových břidlicích západočeských. Rozpravy Čes. 
Akademie 1904, čís. 26, str. 12—13. 
XXXXIII. 
