a Chýší náleží ke staršímu stupni českého algonkia, než jest komplex 
spilitový. 
Směrem k Manétínu počíná převládati směr ssv až téměř severní 
s velmi příkrým úklonem k východu. Břidlice, zde vzezření polokrysta- 
lického až fyllitického jsou tu mohutným postranním tlakem druhotně 
zbřidličnatěny a slouží jako výborné pokrývačské břidlice. Pruh pokrý- 
vaěských břidlic možno od Maně tíná sledovati po směru jejich na ssv k Rab - 
stýnu, kdež rovněž jsou v několika lomech dobývány a odkud již Hoch- 
stetterem byly popisovány 1 ). 
Na ssz od Rabštýna v zářezech silnice do Chýše a v hlubokém údolí 
Střely možno velmi pěkně sledovati uložení vrstev. Břidlice jsou tu již 
zřetelnými fyllity a směrem k Chýši jejich krystalické povahy stále při¬ 
bývá. Mezi Rabstýnem a Jablonnou (Jabloň) jsou mohutně zvrásněny; 
podrobným měřením jsem tu zjistil 3 velmi příkré antiklinály. Směr jest 
čistě ssv — jjz, úklon se následkem zvrásnění arci mění, leč přece zapadání 
na vjv je častější. Na některých místech jsou fyllity svraštěny v miniaturní 
zklikacené vrásy a úporní nají tak na známé fyllity z údolí Metuje (t. zv. 
Pekla) mezi Novým Městem n. Met. a Náchodem. 
Postupujíce proti Střele přicházíme do fyllitů stále více a více krysta¬ 
lických, jichž směr stává se více s-j, úklon jest velmi příkrý (až 80°), bud 
vých. nebo záp. Západně od nádraží protivického stojí vrstvy, jež nutno 
označovati již jako svorovitý fyllit, téměř kolmo zachovávajíce stále 
směr ssv—jjz až s-j. Na silnici ke Žluticům v ohybu Střely u Strabova 
mlýna možno měřiti úklon 70° k vých., dále pak k záp. ke Žluticům se 
úklon zmenšuje až na 50° k vých. Zde již přicházíme do nepochybného 
svoru. Přechod z fyllitů do svoru jest tak ponenáhlý, že vésti ostrou hra¬ 
nici mezi oběma jest velmi těžko. Pokud mne se týče, vedl bych ji asi 
směrem ssv na záp. svahu Galgenberku u Žlutíc (b—b na přiloženém ná¬ 
črtku mapky). 
Město Žlutíce leží již na svoru. Až dosud pozorovaný směr ssv-jjz 
počíná se měniti na sev. a sz od Žlutíc ponenáhlu ve směr sv-jz až v-z, 
ba na některých místech bylo možno výjimečně zjistiti i směr zsz-vjv. 
Úklon je vesměs obrácen na stranu jižní a kolísá od 50—35°. 
Z toho, co až dosud bylo uvedeno, plyne, že fyllity, svorovité fyllity 
a svor, které v sebe povlovně přecházejí bez patrné diskordance, jsou 
v různém stupni metamorfováné sedimenty algonkické, náležející arci 
ke spodnějším oddílům českého algonkia. Z okolnosti pak, že fyllity za¬ 
padají pod normální droby a hlinité břidlice, svor pak pod fyllity, vyplývá 
dále, že v až dosud pozorovaném sledu vrstevním, jak se nám jevil v od¬ 
kryvech údolí Střely, jest svor i Členem nej stár sím. 
i) tlber die Dachschieferlager des Ziegenruckberges bei Rabenstein im Egerer 
Kreise in Bóhmen. Jahrb. d. k. k. geol. R.-A., VII., 1856, str. 466—479. 
xxxxnr. 
