ložní žilou následuje proužek svoru, leč u km 6-9 nalézáme novou zřetelnou 
ložní žílu, zde typickou rulu. Od km 7-1 k sz možno od podloží této druhé 
žíly rulové sledovati opětně svor nepřetržitě přes továrnu na porcelán 
až k mlýnu na zjz konci obce Budova. Směr je tu vsv až skoro východní, 
úklon příkrý (70°) k j. 
U Budovského mlýna vystupuje opětně rula tvořící sk^ky pod 
obcí, pak ale následuje zase svor a sz od Budova přichází opětně rula, 
zde krásně ukazující své konkordantní uložení ve svoru, jejž možno dále 
sledovati v polích a ve stráních údolí potoka Malé Trasovské až za 
vohánečské (Bohentsch) nádraží. 
Dále k sev. profil nesledován. V souběžném údolí Hvězdného potoka 
(Sternbach) leží západně od Vohánče osada Zlatá Hvězda (Stern). Sev. 
konec její u có 589 (Weiher Múhle) jest svorový (směr vsv až v. úkl. příkrý 
k j), ale hned j. od Zlaté Hvězdy v návrší na levém břehu Hvězdného 
potoka sv od Schlicken-Muhle zastihneme zřetelnou ložní žílu orthorulv. 
Rokle z levého břehu proti Schlicken-Muhle je vymleta ve svoru, avšak 
stráně jižně od mlýna jsou opět rulové. Jižněji následuje pak opět svor 
(vých. od ,,Schl.“ u obce Údrce — Udritsch na mapě 1 : 75.000, směr vsv, 
úkl. k jjv) a za ním až k Panskému mlýnu (Herren-Miihle) opět rula. Tak 
se poměry tyto stále opakují. Pozorujeme nepřetržité střídání se ruly 
a svoru a v přečetných odkryvech, jež poskytuje hluboké údolí Hvězd¬ 
ného potoka, všude zřetelně vyniká ložní povaha ruly. Poslední ložní žíla 
ruly zjištěna na záp. svahu Eichenberku (mezi Ratiboří a Mariánskými 
Skoky), od něhož na jih jest již vyvinut výhradně svor směru vsv. úklonu 
60° k jjv. 1 ) 
Ruly skládají se z křemene, živce a biotitu jako součástek hlavních. 
Jejich sloh jeví přechody od typické struktury všesměrně zrnité (granitické) 
do struktury okatých rul. Téměř všecky součástky podlehly velmi silnému 
druhotnému drcení. Zvláště patrno jest to na křemenech , které jsou seřa- 
děny účinkem pozdějšího tlaku do rovnoběžných mezi sebou pásem, 
obklopujících tu a tam veliké jedince orthoklasu, jež tak tvoří ,,oka“ 
rulová. Zhášení křemenných zrn, která zapadají jedno v druhé nepra¬ 
videlně zubovitě, jest většinou undulosní. Zhusta spatříme v zrnech 
křemenných drobné vrostlice neb dutinky s tekutinou. Živce náleží z nej¬ 
větší Části orthoklasu, bývají dvojčatěny podle zákona Karlovarského 
a nezřídka jeví strukturu mikroklinovou. Zvláště ve vzorcích z partií 
granitických lze nalézti krásné průřezy mikroklinu. Akcessorickv vyškytá 
se též plagioklas, zdvojčatěný nejčastěji podle zákona albitového a někdy 
současně i periklinového, jenž náleží podle souměrné úchylky zhášení na 
ploše _1_ (010) k oligoklasu. 
x ) V min.-petr. sbírkách Musea král. Českého nalezl jsem některé vzorky 
hornin z okolí Žlutíc sbírané G. C. Laubem, mezi nimiž jest též rula, s našimi ukáz¬ 
kami naprosto shodná, z Roter Hiibel u obce Lindles záp. od Žlutíc. Jest to tedy 
ještě jižnější výskyt ruly, než uvedená nejjiž. ložní žíla z Eichenberka. 
XXXXIII. 
