4 
Kys. pikrová koncentrovaná. Volutin se nerozpouští. Nuklein též 
zůstává beze změn. Na jádrech krvinek kromě sražení nelze změn po- 
zorovati. (Pozorováno po 16 hod. působení kys. pikrové.) 
Alkohol, chloroform, aether nerozpouští volutinu. Též nuklein ne¬ 
chávají tekutiny tyto beze změn. Chromatin, jak známo, se jimi rovněž 
nerozpouští. 
Chloralhydrát (5 + 2 H 2 0). Volutin se pomalu rozpouští. Na nukleinu 
již v prvních 5 minutách lze pozorovati rozpouštění, amorfní zlomky 
jeho se dissolvují rychle v kašovitou hmotu, která po delším působení 
(ponechán byl nuklein v chloralhydrátu přes noc) mizí. Nastává tedy 
úplné rozpuštění. Též červené krvinky mizí po delším působení a nedají 
se pak jádra jich barvícími methodami již dokázati. 
Alkalie zfedéné 5%ní i sehnané 20%ní rozpouštějí volutin. Též nuklein 
se rozpouští. Na krvinkách lze pozorovati okamžitě změny, spočívající 
v mizení jádra. Po vyprání ve vodě je nemožno barvícími methodami 
(Bismarkova hněd, methylenová modř, toluidinová modř) jádro (resp. 
chromatin) dokázati. 
Kyseliny zfedéné a sehnané volutin rozpouštějí a sice 5% kys. sírová 
a kys. solná za 5—10 minut, 1% za 24 hodiny. Na nukleinu nebylo lze 
pozorovati změn. Pokud jde o žabí erythrocyty, tedy především ovšem 
v největší části případů kyselinami rozkládá a rozpouští se haemoglobin, 
čímž cytoplasma se odbarvuje. Na jádrech nelze však pozorovati žádných, 
nápadných změn. Tak po 16 hod. působení 10% kys. sírové zůstalo jádro 
až na nepatrné svraštění celkem nezměněno a bylo haemoglobinem, jenž 
z odbarveného cytoplasmatu diffundoval, žlutě zbarveno. Po stejně 
dlouhém působení 10% kys. solné zůstalo dokonce i plasma, byť i jen 
lehce, do žlutá zbarveno, jádro ovšem také nejevilo změn. V 1% kys. 
solné plasma je více do žlutá zbarveno. Ani kys. dusičná 24% neroz¬ 
pouští krvinek, ovšem ani jich jader. Cytoplasma (pozorováno vesměs 
po 16 hod. působení) je lehce do žlutá zbarveno, jádro zůstává beze změn. 
Eau de Javelle. Volutin se rozpouští. Nuklein a krvinky též se 
rozpouštějí. 
Koncentrovaný roztok jod-jodkalia. Volutinová zrna lámou světlo 
slaběji než cytoplasma. Nuklein se barví. Na krvinkách bylo lze pozo¬ 
rovati diffusní zbarvení jádra i cytoplasmatu; co se týče lomu paprsků 
světelných, tedy lze s jistotou pouze říci, že hmota jádra nelomí je nikterak 
silněji než cytoplasma, spíše slaběji, ač rozdíl nejeví se právě příliš veliký. 
Pepsin a trypsin. Na volutin nepůsobí silněji než voda. Nuklein 
pepsinem se nerozpouští, trypsinem se rozpouští. Po applikaci pepsinu 
na krvinky žabí jádro zůstává nezměněno a dá se intensivně zbarviti. 
Po applikaci trypsinu nelze po 24. hodinném působení z krvinek ničeho 
více pozorovati. 
Ostatní znaky volutinu M e y e r e m uvedené zakládají se na 
barvení organickými barvivý. Opakoval jsem také tyto reakce s nukleinem 
XLIV. 
