5 
i žabími krvinkami. Výsledky jsou celkem shodné s výsledky, jež získal 
M e y e r se svým volutinem. 
Methylenová modř + Í% kys. sírová. Volutin temné methylenovou 
modří zbarvený po přidání 1% kys. sírové se neodbarví. Zůstává temně 
modře zbarvený. Ani na nukleinu zbarveném methylenovou modří nebylo 
lze pozorovati 1% kys. sírovou odbarvení. Jen některá zrna, zdá se, 
že se odbarvují. Na jádrech žabích krvinek po dlouhém působení kyseliny 
(3 hod.) nebylo lze pozorovati většího odbarvení. I když ponecháme 
kyselinu sírovou celou noc, lze přece ještě pozorovati v praeparátě jádra 
světle modře zbarvená. 
Methylenová modř + jod-jodkáli + uhličitan sodnatý. Protoplasma 
barví se hnědě, volutin černě. (,,In dem sich das Jodhydrat des Methylen- 
blaus bíldet“, Zelle d. Bakt., str. 245.) Po přidání 5%ního roztoku uhliči¬ 
tanu sodnatého zbledne vše až na volutin, jenž jen velmi pomalu se od- 
barvuje a konečně rozpouští. I nuklein zbarvený meth. modří po applikaci 
jod-jodkalia se černě zbarvuje, jen některá zrna zůstávají temně hnědě 
zbarvena. Přidáme-li uhličitan sodnatý, lze postřehnouti jen velmi pomalé 
odbarvování. V červených krvinkách žabích jádra se z největší části 
též černě barví, jen některá zůstávají temně hnědě zbarvena. Natrium- 
karbonat jen velmi zvolna odbarvuje. Po 20 hod. odbarvování jsou jádra 
ještě temně modře zbarvena, rozpouštění nelze ještě zjistiti. 
Karbolfuchsin + 1% kys. sírová. Volutin jeví se velmi temně zbar¬ 
vený. Také nuklein po applikaci karbolfuchsinu a 1% kys. sírové velmi 
ztemní. Jádra červených krvinek též velice ztemní, až i zčernají. 
Delafieldův haematoxylin. Volutin se zvolna zbarvuje. Také nuklein 
a jádra krvinek se barvivém oním zbarvují. 
Eosin dle M e y e r a nebarví volutinu. Nuklein se 0-5% roztokem 
eosinu barví po 24 hodinách; rovněž jádra červených krvinek žabích lze 
eosinem samotným zbarviti. 
Gram (2 min. gentiana-violet, 2 min. Lugolův roztok, 1 min. 
absol. alkohol). Volutin dle Meyera se nebarví. Pravý stav věcí byl 
by však zajisté přesněji vyjádřen, kdyby se řeklo, že — jak lze zjistiti 
přímým pozorováním děje barvícího — byv zbarven gentianou, odbarvuje 
se lihem. Týž úkaz lze zaznamenati i o nukleinu. Nuklein zbarvuje se 
gentianou, ale lihem se zase odbarví. Nejinak je tomu i u jader krvinek, 
jež se rovněž odbarvují alkoholem. Na praeparátu dle uvedené methody 
zhotoveném lze zjistiti, že krvinky po odstranění alkoholu z největší části 
jsou úplně odbarveny. Jen některé vykazují zcela nepatrné zbytky zbarvení 
ve formě ojedinělých temných chromiol v jádrech. Ale i tato zbarvení 
zmizí. Vše závisí asi dle všeho pouze na době, po kterou působí absol. 
alkohol. Největší část barvitelných hmot odbarví se již po době 
1— y 2 2 minuty. 
Bismarckova hned. Volutin se temněji barví než cytoplasma. Též nuklein 
se temně zbarvuje. Jádra v krvinkách také se více zbarvují než cytoplasma. 
XLIV. 
