2 
vědecké fórum, z největší části pojednávají o zrnéčkách způsobem tako¬ 
vým, jako by povaha jich byla nesporně zjištěna a to na prospěch buněčné 
povahy bakterií. Stanovisko toto objevilo se mi již záhy jednostranným. 
Maje na zřeteli potřebu a prospěch kontroly, již umožňuje používání 
téhož objektu, zvolil jsem za předmět svých studií druh, s nímž pracoval 
Em. M e n c 1, totiž Micrococcus ochraceus. 
Zkoumal jsem především morfologické a mikrochemické poměry 
zrnéček v tomto kokku obsažených a sledoval systematicky změny jich 
v průběhu života kokků za různých okolností, dále pak studoval jsem 
vliv různé intensity výživy na tvorbu zrnéček. a chování se. zrnéček při 
výživě různé jakosti i při hladovění. Za tím účelem pěstoval jsem M. 
ochraceus na různých půdách výživných: skoro čistě bílkovinatých, čistě 
uhlohydrátových, jakož i na půdách smíšených. 
Za půdy čistě neb převahou bílkovinaté jsem považoval: hovězí 
bouillon, roztok peptonu (2%ní); za čistě neb převahou uhlohy drátové 
půdy použil jsem Růžičkova agaru a vodních roztoků (2%ních) 
glukosy, mannitu, saccharosy. Jako smíšené půdy bílkovinato-uhlo- 
hydrátové mi sloužily: koňský bouillon, bouillonový agar, různé cukrové 
bouillony. 
Hladovění zkoumal jsem ve sterilní destillované vodě. 
Na uvedených půdách pěstoval jsem kokka svého jednak v thermo- 
statu při 31° C, jednak při temperatuře pokojové — asi 18°—20° C. 
Materiál ku vyšetřování, jež dálo se parallelně cestou mikrosko¬ 
pickou a mikrochemickou, bral jsem z kultur jednak v malých inter- 
vallech časových (% h — 1 h), jednalo-li se mi o to, abych sledoval zánik 
neb tvoření se zrnéček a změny v jich mikrochemickém chování krok 
za krokem, nebo ve větších obdobích — 3 h, neb i po 24 h atd. dle po¬ 
třeby diktované rychlostí vzrůstu, množením a jinými okolnostmi, jež. 
na příslušných místech práce uvádím. 
Preparáty shot o vo vány byly dle rozmanitých method, aby tak 
eventuelní vliv preparace mohl být i vyloučen. Tak zkoušeny preparáty 
živých kokků nebarvené v destillované vodě; barvené za živa methyle¬ 
novou modří velmi zředěnou, jak ji Vlád. Růžička již ve svých 
starších pracích používal, nebo sehnanější, načež dle potřeby bylo od- 
barvováno 1%-ní kyselinou sírovou dle údajů M e y e r o v ý c h. 8 ) Fixo¬ 
váno bylo v případu potřeby mírným sušením na vzduchu, nebo nad 
slabým plamenem, ovšem ale též sublimatem, alkoholem, formolem a j. 
Preparáty fixované barveny po vymytí eventuelně použitého lučebného 
fixativu methylenovou modří a odbarvovány 1%-ní kyselinou sírovou. 
Barvil jsem též polychromní methylenovou modří boraxovou, jež se¬ 
strojena ze 2 objemů 5%-ního roztoku boraxu a 3 objemů koncentrova¬ 
ného roztoku polychromní methylenové modři, načež čistým (chemicky) 
glycerinem odbarvováno. Též dle Neisser a barvil jsem roztokem 
methylenové modři 1-0, alkohol. 96% 20-0, aq. deštil. 1000, kyseliny octové 
XLV. 
