12 
od sebe odloučené, nasedají 2 tmavá, zvláštně od sebe oddělená individua",*) 
jež zobrazuje na své tabulce fig. 3. r\, Jest to vlastně rozpůlená „če¬ 
pička", jež nasedá na kokk přihrádkou rozdělený Snad ještě více mluví 
dle Mencla pro jeho domněnku „takové případy, které jen zřídka, 
avšak přece se přiházejí, že totiž jednoduchý kokk nese dvě malé tmavé 
čepičky, které k světlému protoplasmatu velmi úzce se přimykají".**) 
(zobrazuje na své fig. 3. £). Já jsem bohužel nemohl nalézti z jeho fig. 3. 
ani 7] ani H ani 5. Při bedlivém pátrání nalezl jsem však častěji obraz 
(viz na tab. III. 14 a x ), který mi imponuje jako dělení „čepičky" při¬ 
hrádkou vyrůstající ze zrna periferně uloženého, čímž i obrazy Menc- 
1 o v y se vysvětlují. Jevů poukazujících na pučení jsem nepozoroval. 
Poněvadž ale — maje jiné cíle na mysli — nezabýval jsem se systema¬ 
ticky výzkumem „čepiček", nepokládám uvedenými fakty výklad těchto 
útvarů nikterak za vyčerpaný, naopak význam jich zůstává nadále ne¬ 
jasný, zrovna tak, jako malé kuličky, které jakoby se po vyplnění z jednot¬ 
livých individuí odškrcovaly od mateřského individua, jež Mencl zob¬ 
razuje hojně na fig. 3. a jež já souhlasně s ním nalézám na četných indivi¬ 
duích tkvící i úplně již uvolněné. Jsou to kuličky slabě se barvící, kyse¬ 
linou rychle se odbarvující. 
Vracím se nyní opět k zrnéčkům druhého řádu. Z nálezů mých, 
výše uvedených, zdá se mi pro seznání povahy zrnéček těch zejména 
důležitou okolnost, ze množství zrnek jde rovnoběžné s intensitou výživy. 
Přeočkováním na novou živnou půdu lze povzbuditi jich vytvoření v sta¬ 
rých kulturách, kde — jak zajisté s pravděpodobností lze soudit i — výživa 
je snížená, zrnéčka zanikají. 
Snad nebude se tedy jeviti neoprávněným názor, že zrnéčka tato 
jsou v přímé souvislosti genetické s intensitou výživy. 
Je-li tomu tak, pak musí okolnost tato zvláště vyniknouti, uvedeme-li 
kokky zrna obsahující v stav hladu. 
Za účelem tím naočkoval jsem více materiálu z kultury, jejíž individua 
obsahovala velké množství zrn, do destillované vody, již choval jsem 
v thermostatu při 31° C. Vždy po hodině bral jsem část materiálu toho 
ku vyšetření. Dle makroskopického vzhledu ssedliny, totiž dle množství 
ssedliny na dně zkoumavek, souditi jsem musel, že dělení, množení ochracea 
pokračuje zde dále během prvých 24 hodin. Při mikroskopickém šetření 
nezjistil jsem v prvých třech hodinách žádných změn v chování se zrnéček. 
Teprve v 5. hodině častěji než dříve viděl jsem formy s nedokonanými 
přihrádkami, zrnéčko s vláknem a pod. (viz tab. I. 20—32, 34—39); dále 
pozoroval jsem v 5. hodině zvýšené objevování se forem se zrnéčky, budí¬ 
cími dojem, jakoby se drobila, jakoby se rozpadávala v zrnéčka menší, 
někde zastihl jsem dokonce ještě malé zrnéčko v souvislosti se zrnéčkem 
*) Mencl, 1. c. str. 140. 
**) Mencl, 1. c. str. 140. 
XL V. 
