25 
Přihlížíme-li však k odlišování tomu, lze snadno pochopiti mnohé 
z obrazů Menclových*) a vysvětliti mnohé z těch pozorování, která 
mu zůstala nejasna. 
První základní chybou Menclových závěrů bylo, že vyšel 
z předpokladu, že kokky musí míti jádro a že jádrem tím beze vší po¬ 
chyby jsou zrnka jím pozorovaná. Toto bylo již M e y e r e m vytknuto. 
Při takovém stavu věcí není divno, že naskytují se pak Menclovi 
u výkladů četných nalezených obrazů obtíže, které různým, často násilným, 
způsobem obchází. Jde tu hlavně o tyto momenty: že ,,jádro" (zrno) 
leží mnohdy excentricky (tedy proti pravidlu Hertwigovu o polo¬ 
žení jádra v buňce), ano i zcela při okraji kokku; že dělení děje se jednou 
uprostřed kokku při ,,jádrech" sblížených, podruhé při maximálně vzdále¬ 
ných, t. j. že jednou nachází dvě zrna blízko pohromadě, podruhé zcela 
na okraji kokku; že ,Jádro" rozdělené (dvě zrna) leží excentricky i při 
okraji kokku; že dělení neděje se synchionicky, nýbrž že lze v jedné po¬ 
lovině kokku přihrádkou rozděleného najiti jedno, v druhé však dvě 
zrna atd. Tyto všechny obrazy neposkytují však naprosto žádných obtíží, 
přihlížíme-li k faktu, že M. ochraceus obsahuje zrnka dvojího druhu. 
Lze je vysvětliti tím, že jako jádra byla vykládána zrnka jednak související 
s tvorbou přihrádky , jinak s přeměnou látkovou a tak konfundovány poměry 
ani mezi sebou ani s dělením nijak nesouvisející. 
Zrna ochraceinová, související kausálně s přeměnou látkovou, mohou 
totiž dle mých zkušeností zcela libovolně v kokku být i uložena. Excen¬ 
trické uložení jest však u zrn přihrádkotvorných pravidlem. 
M e n c 1 uvádí dále o ,,jádru", že leží u bledých kokků v achroma- 
tickém dvorečku. Dvoreček ten pozoroval jsem během dvouletého téměř 
každodenního zaměstnání se svým objektem tak velice zřídka, že musím 
vyšlo viti podivení, kterak možno jev tak řídký generalisovati způsobem 
takovým, jak M e n c 1 učinil. Pravidelným úkazem jest, že zrnéčka nejsou 
žádným dvorečkem obklopena. Je li kokk bledý či zbarvený, nesouvisí 
nijak příčinně s touto okolností. Kruiso va' J ) mikrofotografie mikro- 
kokku z nahnilé řepy (Kruisova tab. II.), ač zrnéčka zobrazuje, ne¬ 
jeví rovněž žádných dvorečků kol nich. Že by tyto byly vystoupily, kdyby 
tu byly, je zřejmo z fotografií jiných bakterií téhož autora (na př. na 
tab. I.). Není však vyloučeno, že vlivem glycerinu, jehož M e n c 1 užíval 
ku odbarvování i ve stavu koncentrovaném (1. c. str. 134), povstalo svra¬ 
štění protoplasmatu kolem zrnek, jímž pak vznikl obraz dvorečku jakožto 
artefakt. Tento svrašťovací účinek glycerinu jest již dávno znám a měl 
býti uvážen autorem zejména při objektu tak jemném a tolik opatrnosti 
vyžadujícím. 
-*) Připomínám ještě také, že obrazy Menclovy jsou velmi schematické , 
jak se ze srovnání s mými obrazy a s fotografiemi Kruisovými (tab. II.) lze 
přesvědčiti. 
XLV. 
