26 
Co se týče dělení zrn, nemíním nijak popírati, že dělení takové lze 
pozorovat i. Ovšem ale nesouvisí dle mých zkušeností nikterak s dělením 
kokku, nýbrž jednoduše s množením zrn ochraceinových samotných. Lze 
je pozorovati také v době pokročilého hladovění, kdy, jak jsem výše sdělil, 
velké hroudy ochraceinu v kokku nahromaděné se rozdvojují. Tento děj 
nemá však nic společného s dělením živé hmoty za účelem rozmnožování. 
Nacházíme někdy ohromné koule ochraceinové v kokku přihrádkou roz¬ 
děleném v polohách odpovídajících uložení ,,jader" Menclových (obr. 48. 
na tab. I.), ač o jejich povaze nemůže býti žádné pochybnosti. Rozumí se, 
že i malá zrna stejně se chovají. 
Obrazy Menclem pozorované a popisované jím dělení ,,jaderní" 
lze tedy vysvětliti i docela jinak a mnohem přiměřeněji obrazům skutečně 
pozorovaným. Okolnost, že děje, které mají představovati dělení M. 
ochracea, M e n c 1 nikdy přímo nepozoroval, nýbrž že jeho výklad jistých 
obrazu je pouhou zcela libovolnou kombinací a to obrazů, jak právě doká¬ 
záno, naprosto nesouvisejících, je druhou základní chybou jeho závěrů. 
To platí, pokud jde o děj dělení, též o práci Ellisově a Dobellově. 
Zcela jinak stojí tu přímé pozorování Růžičkovo o dělení kokka 
pomocí přihrádky vzrostlé z přihrádkotvorného zrna. 
Tím, že se mi podařilo odlišiti v obsahu M. ochracea zrnka ochra- 
ceinová související s přeměnou látkovou od zrnek přihrádkotvorných, bylo 
mi umožněno i bez přímého pozorování dělení stadia Růžičkou po¬ 
psaná všemi svrchu uvedenými methodami isolovati a tak jeho pozoro¬ 
vání plně potvrditi. 
Pozorováním tím lze vysvětliti v souvislosti s mými zkušenostmi 
o morfologii zrnek ochraceinových všechny obrazy, s nimiž se u M. ochracea 
setkáváme i ony nahoře uvedené, s nimiž si M e n c 1 nevěděl žádné rady 
a dále i ony, o nichž se M e n c 1 vůbec nezmiňuje, ač jsou tak velice časté, 
že se s nimi nezbytně musil sejiti, totiž 1. kokky bez zrn a přihrádek, 2. ne¬ 
úplně hotové přihrádky související s přihrádkotvornými zrny a 3. kokky 
pouze přihrádky obsahující, obrazy tedy, které představují právě jednot¬ 
livá stadia pochodu dělení dle popisu Růžičkova zr. 1902. 
Tyto troje struktury a obrazy, jež poskytují zrna ochraceinová, 
jakož kombinace obou, vyčerpávají normální strukturní obrazy skýtané 
M. ochraceem na půdách mnou pozorovaných. Také struktury vznikající 
ze zrn ochraceinových pozoroval již Růžička, ale dále se jimi neza¬ 
býval, klada váhu jen na okolnosti podstatné pro otázku jádra. Strukturám 
těmto lze, jak moje práce učí, porozuměti teprve, když použijeme účelně 
sestrojeného pokusu biologického. 
Z uvedeného je vidno, že Menclova práce o M. ochraceu nejen 
neznamená žádné rozřešení jaderní otázky u kokků, nýbrž že vůbec ani 
není způsobilá, aby při projednávání otázky této byla vzata v potaz. 
Když práci tuto měl jsem již téměř hotovu, vyšlo Kruisovo 4 ) 
pojednání ,,0 mikrofotografickém zobrazování struktur živých mikrobů, 
XLV. 
