27 
zvláště jader bakterií, světlem ultraviolovým". K r u i s, který sám je 
pevně přesvědčen o existenci jader v bakteriích, přináší svoji práci hlavně 
pro ty ,,ještě nevěřící' ť , jak ve svém článku v ,,Lékařských Rozhledech" 
uvádí. 5 ) 
Studoval jsem ty obrazy, zejména tabulku II., která zobrazuje 
většího mikrokokka z nahnilé cukrovky, jenž byl fotografován živý za 
bujného růstu v bouillonu při 30° C. K r u i s udává, že skoro veškeré 
buňky jsou ve stadiu dělení a vykazují figury dělících se jader. Tabulka 
tato má nám zobrazovati objektivný nález a proto musí býti také tak 
ceněna. 
Na tabuli Kruisově po vymýcení obrázků, jichž posuzování vadí 
jevy ohybové, vidím následující formy: předně individua, jež obsahují 
prostě jen přihrádky, a to přihrádky cele vytvořené i přihrádky, jež se 
teprve tvoří. Mikrofotograficky za živa zastiženo zrovna stadium tvorby 
přihrádek, čímž se tedy znova potvrzuje původní nález Růžičkův, 
pozorováním in vivo zjištěný r. 1902.*) Dále jsou tu formy, jež obsahují 
zrna centrálně, excentricky a periferně uložená, mimo to vedle zrn někde 
je přihrádka; i ,,čepičku" jednu na kokka nasedající mezi zobrazenými 
individui vidím a mimo to kokky všelikých struktur postrádající. Jsou 
tu zkrátka řečeno tytéž formy, jež také i já popisuji u M. ochracea; marně 
pátrám však po figurách karyokinetických, jež by opodstatňovaly výklad 
některých zrn jako jader. 
Ku charakteristice zrn v M. ochraceu (také když byla barvena za 
živa) náleží také vlastnost, jakž jsem již řekl, že nejsou mnohdy ostře 
ohraničena oproti ostatní hmotě kokka, nýbrž že rozplizlými hranicemi 
zdají se přecházeti do okolního plasmatu, což i na obrázcích světlem ultra- 
violovým získaných vidíme dotvrzeno souhlasně (nejde-li zde jen o vadu 
reprodukce). 
Též variabilní velikost zrnéček jasně vysvítá v souhlase s mými nálezy. 
Z toho vidíme, že obrázky kokku získané mikrofotografickou cestou 
světlem ultraviolovým jsou dokonalým dokladem k tomu, co 'jsme viděli již 
při barvení in vivo. Dokazují nám také, že prostým barvením methyle¬ 
novou modří za živa docílíme obrázků stejných, ba přehlednějších a inter¬ 
pretaci přístupnějších, poněvadž odpadají optické jevy ohybové, jež nutno 
předem vždy při každém obrázku fotografickém eliminovati, protože při 
mikrofotografickém zobrazování světlem ultraviolovým zatím se jim dle 
K r u i s e vyhnouti nelze. 
*) Mimochodem uvádíme, že fotografie Kruisovy přinášejí v tab. 1. 
i ony útvary nitrobacillární, jež v téže formě zobrazil Růžička již r. 1904. Ve 
výkladu -se ovšem s Kruisem tehda neshodoval. Poněvadž M e y e r (1. c., 
str. 73) uvádí, že dělení jader v bacillech nebylo lze dosud pozorovati, jeho jádra 
však morfologicky se rovnají Růžičkovým nitrobacillárním tělesům, tedy 
budiž zde připomenuto, že dělení těchto útvarů Růžička již 1904 popsal a vy¬ 
obrazil. 
XLV. 
