28 
Zařízení pro fotografii dle způsobu Kóhlerova je ostatně tak 
nákladné, že pořízení jeho zůstane ještě dlouho nesplněnou touhou mno¬ 
hého ústavu. Mimo to je otázkou, byl-li by náklad na zařízení to potřebný 
v poměru k výkonnosti této methody. 
Každý nepředpojatý uzná, že struktury získané Kruisem mikro- 
fotograficky světlem ultraviolovým z mikrokokků živých jsou v postatě 
veskrze totožné s obrazy získanými mnou barvením in vivo. 
Fotografie touto cestou podá tedy ony struktury všechny — než roz¬ 
hodnutí, která z těchto struktur by odpovídala jádrům a která zrnům ochra- 
ceinovým, opět by musilo bytí ponecháno bližšímu výzkumu morfologicko- 
pokusnému. Ačkoliv tedy methoda uvedená, zejména v oné technické 
dokonalosti, jakou ji ovládá K r u i s, může jistě znamenati pokrok vý¬ 
zkumné methodiky, přece jen význam její, zejména pokud jde o rozřešení 
otázky jádra v bakteriích, naprosto nesmí býti přeceňován. Jest methodou 
kontrolní, která by, jsouc objektivní, měla vstoupiti na místo kresby, 
ale schopnosti, rozhodnouti otázku jaderní, nemá. V té příčině možno jí způ¬ 
sobem zcela věcným a nestranným upříti veškeré přesvědčivosti, jak 
zejména je zřejmo při posuzování obrazů kokky poskýtaných. Platí to> 
ale i pro jiné organismy, u nichž otázka jader dosud rozřešena není, na př. 
pro Cyanophyceae, u nichž methoda fotografie v světle ultra violovém 
(K r u i s, tab. IV.) zobrazuje všechny ony útvary, které K o h 1 17 ) popsal 
jako karyokinetická stadia, o nichž však A. Fischer 1 *) podrobným roz¬ 
borem ukázal, že jde o produkty přeměny látkové. 
* * 
* 
Tážeme-li se nyní, jak se to má s jádrem M. ochracea, tu především 
zdá se mi potřebným stanoviti nějaké kriterium, dle něhož by bylo lze 
na útvar takový souditi. Celá otázka jader točí se právě kol tohoto pro¬ 
blému Pravím výslovně: otázka jader, nikoli jaderních aequivalentů 
anebo chromátinu, kam by mnozí z těch, kdo jsou přívrženci názoru o exi¬ 
stenci jádra v bakteriích, celou otázku rádi přesunuli, nedbajíce, že tímto 
počínáním ignorují základ vědy: logické usuzování na základě přesné 
definovaných pojmů. Ani pojem chromatinu ani pojem aequivalentu jader¬ 
ního neodpovídá již pojmu jádra, jak ostatně již Růžička upozornil. 
Nej důležitějším kriteriem jádra zdá se mi býti jeho funkce při dě¬ 
lení, kterou aspoň v jedné fási svého trvání každé jádro vykonává; funkce 
ta spočívá v seberozdělení vedoucím k rozdělení buňky. 
Přihlížíme-li k tomuto kriteriu, pak shledáváme, že útvaru, který 
by funkci analogickou vykonával, u M. ochracea není. Rozdělení kokku 
ovšem způsobuje zrno přihrádkotvorné. 
I jest otázkou, možno-li snad zrno to pokládati za útvar odpovídající 
jádru buněčnému. O tom může se zajisté mínění rozcházeti. Jisto však 
je, že v žádném jádru a při žádném známém druhu dělení nevytváří se 
XLV. 
