A MAGAS-TÁTRA DÉLI OLDALÁNAK HAJDANI JÉGÁRAIRÓL. 
21 
különben teljesen megfelelnek a völgy vízterületének és az egykori jégárnak 
ettől függő kiterjedésének; de a végmoréna absolut magassága is ezen 
körülménynek következménye, a mi legjobban kiviláglik, ha az előbb leirt 
völgyek legalsóbb homlokmorénáira tekintünk vissza. 
A Felkai-völgy jégárjának ezen homlokmorénája igen tanulságosnak 
tűnik fel. A patak baloldalán ugyanis az omladékok folytonos lecsúszása 
következtében majdnem teljesen kopár a közel 80 m. magas fal, melyben 
mindenfele nagyságú és alakú, hol szögletes, hol gömbölyded kőzettöredé¬ 
kek vannak, melyek részint még a fehér homokban beágyazvák, részint 
pedig már kimosva a fal oldalán vagy alján hevernek. A sziklák nagyob- 
bára gránitok, van azonban köztök csillámpala és gneisz is. Ha gondosab¬ 
ban megfigyeljük ezen homlokmorénát, több egymásután következő hom¬ 
lokmorénából összetettnek találjuk; es külső nyugati oldalát tekintve 
három egymásután következő ivet enged felismerni; mind megannyi hom¬ 
lokmorénának jobb oldali szárnya. A szomszédos homlokmorénák között 
mindenütt többé-kevésbbé mély behorpadás van, mely a völgy belső olda¬ 
lairól is látható. A fehérfal jó messzire felfelé húzódik a völgyben, mely¬ 
nek szélessége e tájon alig 400 m. 
4. A Manguszfalm völgy morénái. A Menguszfalvi völgy is két részre 
oszlik: az egyik a magas hegyek között fekszik és háromszöghez hasonlít, 
a másik a hegységen kivűl van ; az elsőnek területe közel 12 km. 2 -re tehető, 
az utóbbi körülbelül 5 km. 2 A völgy egész hossza 8 km.; iránya egyenesen 
éjszakról délfelé tart. 
A völgy felső része három ágból áll: a hinczkói fensikból, a Békás 
tavak medenczéjéből és a Menguszfalvi omladek-völgyből. A fővölgyben, a 
hinczkói fensík meredék falának tövétől kezdve több morénát láthatni: 
mindenekelőtt felemlítendő a baloldalon egymás felett levő két oldalmo¬ 
réna; a felső a meredek falak tövében húzódik el és több helyen vízmo¬ 
sások és mellékvölgyecskék által van áttörve, másutt megint leomlott 
gránitsziklák halmozódtak össze mögötte ; némely helyen azonban tisztán 
felismerhetőleg válik el a hegyoldaltól; a patak víztükre felett való magas¬ 
sága a Poprádtó közelében 68 m. Az alsó moréna már jobban van meg¬ 
tartva s a Poprádtó közelében közel 50 m.-rel fekszik lejebb a felsőnél ; a 
völgyben felfelé haladva azonban mindinkább közeledik egymáshoz a két 
moréna s a Békás tavak lépcsője alatt már egy magasságban vannak es 
köztük csak annyi a különbség, hogy a felső közelebb esik a hegyoldalhoz, 
mint az alsó. A völgy jobb oldalán kezdetben csak az alsó morénának 
látszanak nyomai; legnagyobb részt omladékkupok fedik el. A Poprádtó- 
nál hatalmas középmoréna kezdődik, mely a völgy irányában közel két 
km. távolságra húzódik. Ezen moréna az Omladékvölgy és a fő völgy jégárai 
által hozatott létre. A fővölgy jégára, mint erősebb, eltérítette irányától a 
gyengébb szomszédot és azután párhuzamosan haladott vele. 
