A MAGAS-TATRA DÉLI OLDALÁNAK HAJDANI JÉGÁRAIRÓL. 
23 
m.-nyi magas part, mely egész tömegében a jégár által lerakott törmelé¬ 
kekből áll és felső részén a keletnek tartó Poprád által van áttörve. 
A Poprád régi és mai medre által határolt és körülbelől 3 km. 2 -nyi 
fensík jellemző moréna-terület , melynek felszíne a sok emelkedéstől és 
mélyedéstől nagyon egyenetlen. Mind az emelkedések, mind a mélyedések 
több nagyobb csoportba foglalhatók. A fensík alakja nagyjában négyszögű, 
lejtősödése délkelet felé tart; legmagasabb pontja 1235m.-nyíre emelkedik, 
mig délkeleten a Várta csak 1060 m. magas; a fensík töve körülbelül 950 
m. magasságban fekszik, mi egyszersmind a jégár alsó határának is a 
magassága. Mind a fensíkon, mind a Poprád mai medreben óriási épélű 
gránitsziklák hevernek, melyek csakis a jég hátán kerülhettek mai he¬ 
lyökre. A míg a jégár a menguszfalvi völgy aránylag szűk, de mégis 
1 km.-nél szélesebb medrében haladott, 100 m.-nél nagyobb magasságban 
jelölte meg útját hatalmas oldalmorénákkal és midőn ezen völgyből kilé¬ 
pett, délkeletnek fordult és jégtömegeivel meg törmelékeivel elárasztotta az 
egész tájat. De az mind csak a jégár teljes erejének idején történt így, 
mert midőn ereje apadni kezdett, mindinkább visszahúzódott ezen fensík- 
ról és akkor rakódtak le az alsó oldalmorenák. 
A menguszfalvi jégár azonban ezen itt leírt morénákon kívül még 
másokat is alkotott; hatása tovább nyugat felé is érvényesült és a csorbái 
állomástól éjszakra levő és körülbelől 1000 m. magasságban kezdődő 
meredek bástyaszerű kiemelkedés részben az ő müve. Ezen meredek hegy¬ 
oldal ugyanis óriási homlokmoréna, melynek létrehozásához a mengusz¬ 
falvi jégáron kívül a Mlinicza-völgy jégára is járult, az utóbbi különösen 
nyugat felé érvényesítvén hatását. A moréna délkeleti lejtője lépcsőzetes és 
különösen három nagyobb fokot enged megkülönböztetni; anyaga minde¬ 
nütt megegyezik a jégárak által lerakott hordalékkal és a mellett az a 
nevezetes körülmény erdemel különös megemlítést, hogy a hochwaldi víz¬ 
választón nem találni gránitot, de a mint a meredek lejtőhöz érünk, azon¬ 
nal kezdődik a gránittörmelék, mely ezentúl szakadatlanul tart egészen a 
Csorbái tóig. 
5. A Mlinicza-völgy morénái. A Mliniczavölgy ugyan a kisebb völ¬ 
gyekhez tartozik, területe, 8 km. 2 és egész hossza 6 - 5 km., mind a mellett 
igen tekintélyes jégárat hozott létre, mivel igen magas fekvésű. Az összes 
területnek közel 6 km. 2 -je 1500 és 2437 m. magasság között fekszik és 
medenezéjének felső végén a 2100 isohypsa húzódik át. Ezen völgynek 
különösen alsó részében igen tekintélyes morénák terülnek el. 
Az a gát, mely a Csorbái tavat veszi körül, a Mlinicza jégár törmelé¬ 
keiből alakult és dél meg délnyugat felé a jégár homlokmorenájának felel 
meg. míg éjszaknyugaton és délkeleten oldalmorénának tekinthető. A gát 
szélessége és a tó víztükre felett való magassága nagyon változó; délén és 
délkeleten több helyen 20 m.-nél és éjszaknyugaton 30 m.nél is maga- 
