28 
DR. ROTH SAMU. 
A circus-völgyeknek a jégárakkal való ezen szoros összefüggése, nem 
kevésbbé azonban a vízvájta völgyektől lényegesen eltérő alakjuk is 
nagyon valószínűvé teszik, hogy a jégárak által hozattak létre. Partsch 
keletkezésüket Helland nyomán következőleg magyarázza: az olvadás 
alkalmával beszivárog a jégárak vize a szomszédos kőzetekbe és megfagy¬ 
ván szétrepeszti azokat. Az ilyképen meglazult meder törmelékeit azután 
tovább szállítja a jégár. Ez által a meder mindig mélyebbre vájatik, mig 
végre egész katlan támad.* 
A Magas-Tátra völgyeinek egy másik közös jellemző vonása, mely az 
előbbivel sok tekintetben rokon, a meredek lépcsők és az ezek tövében 
elterülő medenczék, melyeket alsó végükön törmelék - gátak határolnak. 
Ezen medenczék, épen úgy mint az előbbiek, gyakran tavat zárnak körül ; 
soknál azonban már áttöretett az akadályúl szolgáló gát és a medeneze 
lecsapoltatott. Ilyen lecsapolt medeneze van például a Felkai völgyben a 
Yirágoskert felett, a menguszfalvi völgyben a hinczkói fensík tövében; a 
tarpataki völgyben a Lépcsőké alatt stb.; még ma is tavat tartalmazó 
medeneze a Zöldtó, a Felkai tó stb. medre. 
E medenczék keletkezése visszahúzódó és már tetemesen megapadt 
jégáraknak tulajdonítandó. Ha ugyanis ilyen jégár lépcsőről bocsátkozik 
le, megszakad jégtömegeinek összefüggése; és ha leérve a lépcső tövéhez 
ismét egyesülnek is, már nem képesek nagyobb erőt kifejteni és az olva¬ 
dásnak nagyobb mértékben ellenállani. A jégár apadásának további folya¬ 
mában már nem is bocsátkozik le a lépcsőről, hanem ott fent végződik, 
minek természetes következménye, hogy a lépcső alján levő jéghalmaz 
sehonnan sem pótoltatván, egészen eltűnik és csak kisebb nagyobb mélye¬ 
dést hagy hátra, melyben az összegyűlő víz tavat képez. 
Egy további jellemző közös vonás, hogy a mellékvölgyek többnyire 
meredek falléd bocsátkoznak a fővölgybe; így találjuk azt a Fehérvíz völ¬ 
gyében a Fehértó medenczéjével, a Tarpataki völgyben a Kis-Tarpatakkal, 
a menguszfalvi völgyben a hinczkói fensíkkal és a Békástavak medenczé¬ 
jével, a Koprova-völgyben a Neftzer- és Hlinszkamellékvölgyekkel stb. 
A mellékvölgyeknek ezen tulajdonsága nem szárinazhatik folyóvíztől, 
mivel az a völgy alsó végén kezdi meg működését es lassú átmenetet idéz 
elő a fővölgytől a mellékvölgybe.** Valószínű, hogy itt is jégárak szere¬ 
pelnek mint okozók, a mennyiben a jégár által kitöltött mellékvölgyekben 
némileg szünetel a víz vájó hatása, míg a fővölgyben korlátlanúl tarthatott. 
Igen érdekes azon völgyek lejtőinek configurátiója is, melyekben haj¬ 
danában jégárak honoltak. — E völgyeknek, alja törmelékekkel van 
fedve és a víz medrétől nagyon lankás az emelkedés. A völgynek eme 
L. o. 1 ö 7 190. lap és Penck: Die Oberlláclie Norwegens. Auslancl 1882. 
Penck: Die Oberfláche Norwegens. Auslancl 1882. évf. 193. lap. 
