A MAGAS-TÁTRA DÉLI OLDALÁNAK HAJDANI JÉGÁRAIRÓL. 
lapos teknő alakú alja felett azután feltűnő meredek, sokszor majdnem 
függőleges falak következnek bizonyos magasságig, miután ismét mérsé¬ 
keltebb fokú a lejtősödés, mely néha a gerinczig tart. Ezen völgyeknek 
vázlatos keresztmetszete ennélfogva olyan, a milyennek a 2-dik ábra 
mutatja. 
A völgyek oldalainak és aljának ilyképen való alakulása nagyreszt a 
jégár működésének tulajdonítandó, mety itten basonlókópen érvényesült, 
mint a circusvölgyek keletkezésénél. Itt is nagy szerep jutott a fagynak. 
Mint a völgyek aljának igen nevezetes tulajdonságát fel kell említe¬ 
nünk azon nagy fokú esést, mely mindenütt a homlokmorénák áttörésénél 
található s természetesen annál nagyobb mértékben mutatkozik, minél 
2. ábra. A Magas-Tatra déli oldalán levő völgyeknek vázlatos átmetszete. 
1. Szálban levő gránit; 2. törmelék. 
nagyobbak ezen morénák. A mélyen be vájt meder alját ott mindenütt 
óriási sziklák lépőik el, melyeknek egy részét a hozzájuk ütődő hullámok 
gömbölyűre koptatták. Ezek az áttört moréna maradványai, míg az apróbb 
törmeléket már tovább sodorta az ár. 
A nagyobb homlok morénák áttörésénél azonban többnyire irányát 
is változtatja a víz medre. A Fehérvíz utolsó homlok-morénájának jobb 
oldalát támadta meg és pedig annyira, hogy azt már majdnem végképen 
elhordta, a Tarpatak is jobb partját mosta alá; a Felkai víz elhagyja 
DDK-i irányát és kezdetben egyenesen délnek, lejebb pedig már DDNy-nak 
tart és kilépve a homlok-morénából ismét egyenesen D.-nek foly. A men- 
guszfalvi völgy alsó végén pedig azt találjuk, hogy a Poprád vize balfele 
hagyta el a völgy főirányát, ugyanazt teszi a Mlinicza is, míg a Koprova 
vize jobbra tér ki. 
Végül még felemlítendő a völgyek legalsó homlok-morénája előtt 
elterülő és neki alapul szolgáló boltozott nyelv vagy hát , mely a 
morénát elhagyta víz által többnyire igen szépen tárul fel és törmelékek¬ 
ből áll. Ezen képződmény alsóbb része a jégár alapmorénájának tekint¬ 
hető, mely a jégár alján szállított és a jégár alatt folyó víz által sodort 
törmelékekből keletkezett és melyre azután a visszahúzódó jégár végéről a 
jégár hátán hozott törmelék is lerakodott. Ilyen morénákat találunk a 
