30 
DE. ROTH SAMU. 
Fehérvíz völgyében a Fehérfal előtt, a Tarpataki völgyben, a Felkai völgy¬ 
ben stb. A Felkai völgyben a nagy homlok-morénák alatt levő fehér falak 
valószínűleg ilyen morénák feltárásai. A többnyire gömbölydedre kopott 
különböző nagysága és szabálytalanul elhelyezett gránitzárványokat 
azelőtt annak bizonyítókául tekintették, hogy az egész lerakodás vízből 
ülepedett le, újabban azonban a jégár alján való szállításra következtet¬ 
nek rólok.* A jégárak tehát meg a legalsóbb homlokmorénákon túl is 
folytatódtak és a völgyek végén levő nagy homlokmorénákat visszahúzó¬ 
dásukkor hosszabb ideig tartott vesztegles alkalmával rakták le. Hogy 
tulajdonképen meddig értek le az egyes jégárak, annak eldöntése további 
kutatásoknak van fentartva. Azonban számos más kérdésre nézve is 
hiányzik még a végleges válasz. így például a Tátra tövében elterülő és 
törmelekkőzetekből meg görgtegből álló nagy lejtőnek keletkezésére nézve 
még korántsem vagyunk egészen tisztában. Sokan, látván a homokban 
betemetett sziklazárványoknak többnyire gömbölyű alakját azt vélik, hogy 
a folyóvíz rakta le ezen hatalmas es némely helyen több száz m. vastag 
tömegeket; de ha tekintetbe veszszük, hogy ezen lejtő felszínén számos 
épélű és többnyire nagy méretű szikla bever, melyek néhol egész halma¬ 
zokat képeznek, hogy a lejtőt alkotó és össze-vissza elhelyezett törmelékek 
között számos feltárásban kopott, de feltűnő nagyméretű darabot találunk 
betemetve, melyeknek tovaszállitásához olyan nagy vízerő kivántatnék, a 
milyennel az egész hegyoldal sem rendelkezik, és ha vegre tekintetbe vesz¬ 
szük, hogy jelenleg a folyóvíz nemcsak, hogy nem szaporítja ezen töme¬ 
geket, hanem nagyságának megfelelő medret váj ki magának azokban: 
joggal kételyek támadnak bennünk ezen nézet helyességére nézve. És 
minél inkább bebizonyul a víz által való szállítás lehetetlensége, annál 
inkább előtérbe lép egy másik magyarázat, mely a jégárt teszi a szállítás 
eszközévé. Ebben az esetben azonban fel keli tennünk, hogy a Tátra egész 
felszínét egykor jég borította, mely mélyen lebocsátkozva a Poprád völ¬ 
gyébe, alján mindenféle nagyságú törmeléket szállított. Ezen törmelék 
azután a többé-kevésbbé hosszú útban lekopván vagy teljesen összemor¬ 
zsolódván, azon anyagot szolgáltatta, melyből a lejtő áll. Az itt-ott található 
épélű sziklák pedig nem a jégtömegek alján, hanem azok hátán kerültek 
mostani helyökre és olyan pontokról erednek, melyek nem voltak hóval 
vagy jéggel fedve. 
Az a feltevés, mely szerint jégárak hozták volna létre a Tátra tövén 
elterülő tekintélyes fensíkot, első tekintetre merésznek látszik, de ha 
számba veszszük, hogy az újabb kutatások szerint az Alpok jégárai éjszak 
felé Münchenig, sőt még ezentúl is terjedtek, hogy Skandinávia jégárai 
Németország éjszaki alföldjét teljesen elborították és délfelé a Német 
* Penck : Die Vergletscherung dér Alpen 33 —43. lap. 
