RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 
41 
töl. Ugyanez alkalommal Cross háromhajlású Pyroxent is talált, de ez sem 
a Babingtonittal, sem pedig a Szabóittal nem egyezik meg, hanem újnak 
látszik. Cross ezt a három hajlású Pyroxent nem csak amerikai, hanem 
25 más helyről származó kőzetben is fölismerte. Előadó azonban e triklin 
Pyroxén létezése iránt kétséggel viseltetik, a mennyiben nincsen kimutatva, 
hogy az illető kristálymetszetek kellően orientálva voltak-e? Köztudo¬ 
mású dolog lévén, hogy vékony csiszolatokban még a rhombos rend¬ 
szerű ásványoknak is lehetnek számos olyan metszetei, a melyeken a 
fényuek ferde kioltása mutatkozik; az egyhajlásuaknál pedig vékony- 
csisZolátokban az egyenesen kioltó metszetek már valóban a ritkább 
esetek közé tartoznak. Ebben a tekintetben tehát még újabb vizsgálatok 
lennének teendők. 
— A heterogén testek kettős fénytörésének bemutatása.*) 
A mai optika szerint a fény-iether rugalmasságát a testek legkisebb 
részecskéi között ható erők módosítják. így ha átlátszó homogén, isotrop 
testtel van dolgunk, akkor a fénysugár abban minden irányban meg¬ 
egyező módosítást szenved, azt mondjuk, hogy az a fényt egyszerűen töri. 
Homogén, de anisotrop testeknél azonban, a legtöbb esetben a fénysugár 
a változó irányok szerint más és másképen módosul, azoknál kettős fény¬ 
törést és ezzel együtt polárossági tüneményeket észlelhetünk. Ezen utóbbi 
kategóriába tartoznak a kristályok, míg az előbbi osztályba az amorf teste¬ 
ket sorozzák. De a kettős fénytörés nincs kizáróan a kristályokra szorítva, 
épúgy a mint az egyszerű fénytörést a kristályok egy csoportjánál, a sza¬ 
bályos kristályrendszerbelieknél is megtaláljuk. Ha azonban kettős fény¬ 
törést a kristályokon kívül egyéb testeken is tapasztalunk, vagy azt épen 
elő is idézzük, mindannyiszor heterogén testekkel van dolgunk. Ilyenek pél¬ 
dául a fényt kettősen törő gyapot- és lenszálak, a keményítőszemek, a leg¬ 
több állatnál a szem kristálylencséje, a préselt vagy gyorsan lehűtött 
üvegek, sok collooidális anyag (collodium , gelatine stb.). Érdekesek e 
heterogén testeknél a keltős fénytörés tüneményei főleg akkor, ha az in- 
homogenitás eloszlása bizonyos szabályt követ. 
Ha például egy gömbszerű lapos átlátszó testnél a homogenitás el¬ 
változása concentrális rétegekben történt, akkor az ennek folytán előidézett 
kettős fénytörési tünemények is ezen határolásoknak megfelelők fognak 
lenni. Ha az ilyen gömbön egyen közű, poláros fénysugarakat bocsátunk 
keresztül, akkor azok u. is a mint a gömb különböző helyein haladnak 
keresztül, egyúttal különböző módosítást fognak szenvedni. A testből ki¬ 
jutó sugarak ennek folytán a gömb egyes helyein más és más fázis-különb¬ 
séggel interferálni fognak, de könnyű belátni, hogy az inhomogenitási 
* Szakülés 1884 december 3-ikán. L. a múlt évi (XIV) kötet 5752-ik lapján. 
