IRODALOM. 
43 
IRODALOM. 
G. Pilar .: Flóra fossilis Susedana. Descriptio plantarum fossilium quaein 
lapicidinis ad Nedelja, Sused, Dőlje etc. in vicinitate civitatis Zagra- 
biensis hucusque repertae sunt. Kiadta a délszláv tudom. Akadémia. 
Zágráb, 1883. Nagy 4° ; 163 lap, 15 táblával. (Columnárisan borvát 
és franczia szöveggel.) 
Zágrábtól északra a Krapina meg a Száva között terjed ki KEK-NyDXy felé 
körülbelül 40 km.-nyi hosszúságban a zágrábi hegység, mely a Sleme nevű hegy¬ 
csúcsban 1035 m.-nyi magasságot ér el. 
A mioczén-kor vége felé a hegység még szigetet alkotott, mely, noha terje¬ 
delmére nézve nagyobbodott, alakját még akkor is megtartotta, midőn a körülvevő 
viznek sótartalma mindinkább fogyott. Még csak a szármát kor vége felé kezdő¬ 
dött Horvátországban a kontinentális typusz előtérbe lépni. Akkor e szárazföldet 
sekély tavak borították el, melyek partjain a nád buján tenyészett és melyek fene¬ 
kén fehér, krétaszerű, kis Lymneusokat és Planorbisokat, valamint- az Oeningen 
mellett gyakori Enteromorpha stagnalis, Heer, héjait magában záró márga 
ülepedett le. 
Horvátország mioczén lerakodásaiban mindenütt találkozunk a felső medi¬ 
terrán faunával; rajta fekszik a szármát emelet, melyre megint az e mlí tett márgák 
rakódtak be. Mind a hárem oszthatatlan stratigráfiai egészet képez. A szármát és a 
fehér márgákba való átmeneteit képező rétegekből kerültek ki a növények, melye¬ 
ket Pilar az itt bemutatott munkában leirt. 
A Száva balpartján, körülbelül 8 km-nyire nyugotra Zágrábtól 61 m.-nyi 
magas domb emelkedik, melynek tetején a Sused nevű vár romjai állanak. E domb 
déli lejtőjén, a Száva partján már 20 évvel ezelőtt- bányát nyitottak, mely alkalom¬ 
mal sok fossziliát találtak. Közöttök sok volt a hal, melyek túlnyomó mennyiségben 
a Clupeoidák családjához tartoztak ; továbbá valamely Cetacea (Mesocetus Agrami, 
Van Beneden) majdnem tökéletes csontvázát és növényeket, melyeket akkor Vuko- 
tinovics L. határozott meg. Pilar ezeket a meghatározásokat most kiigazítja és új 
adatokkal bővíti az akkori leletet. 
Az említett domb legnagyobb tömegében márgás palából áll, melynek alsó 
szürke rétegei igen kevés molluszkát zárnak magokban. Tengeri moszatokon (Cysto- 
seira Partschii, Sternbg. sp., C. communis, Ung.) és a Zostera Ungeii, Ettgsli.-fajo- 
kon kívül, mely növények gyakran Bryozoák és Annelidák által vannak borítva, 
találtak még néhány Echinidát, Ostrea cochleart; nehány Teliinát meg Lueinát. 
Eme szürke palák stratigrafiai helyzetét csak a Krapina folyó hídja mellett 
tehet megtudni, mely híd 1 Vs km.-nyi távolságban EEXy-ra fekszik Sused városától. 
Ugyanott szürke homokos márgára akadunk, melynek faunája tökéletesen megfelel 
ama felső mediterrán faimának (Helvetien), melyet Pilar Dolja mellett is, északra 
Susedtól talált. 
