IS 
DE. EOTH SAMU. 
ságú darabok alakjában van jelen, némelyek több köbméter térfogatnak, 
mások ismét csak fej- vagy ökölnagvságuak, némelyek szögletesek és leg¬ 
feljebb csak a mállásnak mutatják nyomait, mások teljesen gömbölyűre 
koptatvák. A fekvésre nézve is nagy a változatosság, és igen gyakran talál¬ 
kozunk azon esettel, hogy egyes sziklák legkeskenyebb lapjukon nyugsza¬ 
nak. A gránit mellett kevés, diaszkorbeli quarczitos homokkő is van, mely 
többnyire nagyon épelű ; a mészkő felette ritka. Befelé ezen moréna lassan 
átmegyen egy lejtőbe, mely a Fehérvíz felé fokozatosan lebocsátkozik és 
összehalmozódott törmelékektől hullámzatos felszínű. Ezen lejő alapmo¬ 
rénának tekinthető. A meredek oldalú terrasszok felett rendesen bosszant 
lefutó morénát találunk, mely sokszor óriási sziklákból áll és a menedé¬ 
kesebb területeknek mintegy alsó határát képezi. 
Ez a gránittörmelék a veres homokkőből álló Réniás oldaláin is talál¬ 
ható és pedig nagyobb magasságban mint az oldalmoróna alsó részének 
legmagasabb pontján a Homlokos tövében. Legmagasabbra emelkedik a 
gránit a Réniás éjszaknyugati oldalán. A Reniáson található gránitsziklák 
szintén nagyon különbözők mind nagyságra mind alakra nézve; mennyi¬ 
ségűk alulról felfelé mindinkább apad. Ez a hegy a keletnek tartó jégárnak 
útjában állott, minek következtében az utóbbi két ágra oszlott: az erősebb 
ág a fővölgyben haladott tovább, mig a gyengébb átlépve a hágót a Lieb- 
seifen fele vette útját. A fentebb leirt moréna azonban a Homlokostól jövő 
vízmosáson túl felfelé is folytatódik, mindinkább közeledve a hegy lejtőjé¬ 
hez, de egyszersmind nagyságban is folyvást fogyva. 
A Eehérvíz völgyeben előforduló ezen jellemző és könnyen felismer¬ 
hető morénákon kivűl még felemlítendő az a hatalmas alapmoréna is, 
mely a Fehér,"al előtt terülve el messzire kinyúló hátat képez. A Fehérfal 
már csak a hátráló jégár műve. 
A Fehérvíz völgyének hossza közel 7 km.; szélessége kezdetben 
5 km.-nél nagyobb, de lejebb mindinkább apad és a Fehérfal mellett már 
csak IVa km.; az egész völgy vízterülete közel 14 km. 2 , ennek 10 km.‘ 2 -nyi 
részét magas hegyek veszik körül, a többi 4 km. 2 pedig az alacsony elő¬ 
liegyek között terül el; a jégár körülbelül 1000 m. absolut magasságig 
bocsátkozott le. 
2. A Tarpatak völgyének morénái. A tarpataki völgy mind széles¬ 
ségre mind hosszúságra felülmúlja a Fehérvíz völgyét; hossza közel 10 
km. (a Stösschent veve alsó határnak) és vízterülete 16 km.' 2 -re, tehető; 
ennek 11 km. 3 -nyi része magas hegyek között fekszik 5 km. 2 pedig 
már a hegységen kivűl van. A tarpataki völgy a Nagy- és Ivis-Tarpa- 
tak egyesüléséből támad és nagyjában DKK.-nek tart. A Nagy-Tarpa- 
takot nem volt alkalmam bejárni és mások sem említettek eddig jég¬ 
árakra vonatkozó adatokat onnan, azért ezen völgyről nem szólhatak e 
tekintetben; a Ivis-Tarpatakot már részletesebben ismerem és itt a jég- 
