A MAGAS-TÁTRA DÉLI OLDALÁN VK HAJDANI JÉGÁRAIRÓL. 
17 
a homokszemtől a köbméter többszöröséig; a darabok alakja szabálytalan, 
az élek néhol épek, néhol pedig többé-kevésbbé kopottak. A darabok fek¬ 
vése és szabálytalan elhelyezkedése typusos liomlok-moréna tulajdonságait 
tüntetik fel. 
Mind a két morénának belső oldalán tágas mély medencze van, 
melyben esős időben víz szokott állni. A medencze felé lankásabbak a 
morénák oldalai, külső domború faluk azonban egyszerre és meredeken 
emelkedik. 
A gát viszonylagos magassága a hegyoldaltól a patak felé mind 
inkább növekedik és közepe táján mély bevágás, a hajdani jégár lefolyása 
által át van törve. Az alsó moréna legmagasabb pontja 14 m.-rel maga¬ 
sabb az előtte elterülő síkterületnél és szélessége némely ponton 25 m.-nél 
nagyobb. A felső moréna még szélesebb és magasabb, de kisebb átmérőjű. 
Ezen a tájon a völgy keresztmetszete olyan a milyennek a mellékelt 1-sö 
ábra mutatja. 
1. ábra. A Fehérviz völgyének vázlatos átmetszete az Elölsö Mészárszék és a Morgás között. 
A szélesség méretviszonya 1: 25,000-hez. 1. Gránit. 2. Veres homokkő (diasz). 3. Triász mészkő. 
4. Quarczit. 5. Hommokkő és márga. 6. Jégártörmelék. 
E morénáktól lefelé vízmosás van a Weidaun, mely a Homlokso 
lejtőjén levő völgyecskéből ered és az egész alapmorénát áttöri. E vízmo¬ 
sás túlsó oldalán a Homlokos tövében gyönyörű oldalmorénát találunk, 
mely a hegy lejtőjétől 10—50 m.-nyi távolságban aWeidau fensíkján kelet¬ 
felé tart és átlépve e hágó legmagasabb fokát a Homlokostól mintegy ív 
alakban elhajlik. Innen azután körülbelül még egy kilométerig folytatja 
útját a Liebseifen völgyében. Ezen oldalmoréna az áttörés táján csak 
3—4 m. magas és több hullámból áll; lefelé azonban egyesülnek ezen 
sorok és a morénának mind szélessége, mind viszonylagos magassága foly¬ 
ton nő még a hágó legmagasabb pontján túl is egy darabig, de midőn a 
Veresagyag felé hajló lejtő esése mindinkább fokozódik, a moréna magas¬ 
sága is ezen mértékben apad. Szélességének középmértéke 40 m.-re tehető, 
de egyes helyeken egészen 100 m.-re is rúg, gerinczének magassága 4—14 
m. között ingadozik és a Fehérvíz tükre felett való magassága legalább 
120 m. A morénának a hegyoldal felé levő lejtője elég meredek és élesen 
elválik a Weidau gyepes felszínétől; itt-ott azonban ezen határon túl is 
találhatni egy-egy gránit-sziklát, de csak is egy pár lépésnyire a gáttól. A 
moréna anyaga majdnem kizárólag gránit, mely különböző alakú és nagy- 
Földtaui Köz’öny. XV. köt. 1885. ^ 
