10 
1>E. EOTH SAMU. 
177-ik lap jegyzetében körülbelül a következők állanak: «Ámbár a haj¬ 
dani jégárak fő ismertető jelei — a glecser-csiszolások és jövevény-sziklák 
- ezen hegységben sehol sem mutatkoznak tisztán, mégis bizonyos okok¬ 
nál fogva hajlandó vagyok feltenni, hogy hegységünkben egykor terjedel¬ 
mes jégárak voltak.» S a csiszolt felületek hiányának okát fejtegetvén, igy 
végzi elmélkedését: «Ez különben olyan tárgy, mely a helyszínen eszköz- 
lendő pontos vizsgálatokra szorul — a mihez nekem nem volt időm — 
hogy határozottabb Ítéletet lehessen mondani. S ha majdan sikerül kimu¬ 
tatni, hogy itt egykor kétségtelenül terjedelmes jégárak léteztek: akkor 
mindenek előtt a Poprádi tó lenne az, mely keletkezését egy glecser-moré- 
nának köszönheti.)'* 
Fuchs FitiGTEsnek a jégárak működésére vonatkozó nézetei, a m ; nt 
láttuk, még nagyon határozatlanok, mert míg a Tarpataki völgynek a víz¬ 
esések táján való morénáját nem akarja a jégárak hatásának tulajdonítani, 
addig a közel 500 m. viszonylagos magasságú (1591 m.) Stösschenről, melyet 
tévesen egészen omtadék-kőzetekből állónak tartott, azt írja, hogy a jég¬ 
árak elmélete nélkül nehezen tuduá megmagyarázni. 
A Magas-Tátra hajdani jégárainak létezésére vonatkozólag igen fon¬ 
tos ítéletet mondottak a bécsi geológusok és ezek véleményét tolmácsolja 
Hatjer 1869-ben, midőn a földtani térképhez kiadott magyarázatában a 
következőket mondja: «Jégkorszakbeli diluvium óriási morénák alakjában, 
továbbá szikla- és kavicslerakodások általában leginkább a Magas-Tátra 
éjszaki és déli oldalán vannak kitünően kiképződve.** Nem kevésbbé hatá¬ 
rozott Hochstetter nézete, midőn a Balkánfélsziget hegységeiről szólva azt 
mondja: «és épen igy nélkülözi a Rilo-Dagh az egykori jégárak morénáit, 
melyeknek a Tátrában oly nagy szerep jutott!» *** Ezen itt közölt ítéletek 
ugyan elég világosan szólnak, de részletesebb adatokat a Magas-Tátra 
jégáraira vonatkozólag a bécsi geológusoktól sem nyertünk s talán éppen 
ezen utóbbi körülmény lehetett oka annak, hogy sok tekintélyes tudós a 
bécsi geológusok ebbeli nézetének helyességében nem tudott megbízni. 
E kételkedők sorában állott és áll talán még máig i. t. elnökünk is, 
kinek a hetvenes évek elején tartott egyetemi előadásai arra indítottak, 
hogy a Magas-Tátrába tett kirándulásaim alkalmával a hajdani jégárak 
esetleges nyomaira lehetőleg figyelemmel legyek. Fáradozásom nem maradt 
sikertelen. A Tátra fővölgyeinek majdnem mindegyikében többé-kevésbbó 
biztos nyomokra akadtam és a Kárpátegyesület Évkönyvének Y. évfolya- 
* Fb. Fuchs: Die Centralkarpathen 177—178. lap. 
** Fr. v. Hauer : Geologisclie Uebersichtskarte dér őst. ung. Monarchie 
Blatt III. Westkarpatkan 532. lap. 
*** Férd. v. Hochstetter : Die geologischen Verháltnisse des őst. Tkeils dér 
europáisclieD Tiirkei. Jahrbuch dér k. k. geol. Reichsanstalt 1870. évf. 461. lap. 
