8 
DR. SZABÓ JÓZSEF. 
mezve. Már a bécsi geologok térképén van kitüntetve Urvölgy-Ohegy 
magas hegytörzsétől DK-re Lipts mellett a Garam jobb partján egy hullá¬ 
mos alsík, melyet magam is megtekintettem ez idei (1884) kirándulásom 
alkalmával. A nép Penyászkának nevezi azon dűlőt a várostól Nyugotra, 
melynek lankás síkján az eső lemossa ezen feltűnő kövületeket és a tót 
nép azokat itt is kövült pénzeknek tartja. Én azonban a szabad Nummu- 
litok előfordulási helyén túl Nyugotra fölebb menve, megtaláltam a Num- 
mulitréteget szálban. Az részben homokos agyagból áll, melyből a víz a 
Nummuliteket kimossa. Ezek között leggyakrabban a Nummulitcs perforata 
es Lucasana fordul elő. Vannak igen meszes szilárdabb rétegek is, me¬ 
lyekben Orbitoidok, kagyló es csgafauna is látható. A dűlő magaslatára 
erve, láttam, hogy az azután Nyűgöt felé is esik, és így közvetlenül a 
nyugoti magas hegység Dolomitjának tövénél terjed el. 
Délről Tajova mellett Králik-ról kaptam Nummulitmeszet, mi ott 
egyrészt Triaszdolomit, másreszt a Trachyteruptio között foglal helyet. 
Ennek példányait Hantken úr megvizsgálta s azon meglepő eredményre 
jött, hogy azok a Nummuhtrétegek legfelső tagjainak felelnek meg. (Felső 
Eoczén, Hébert. Alsó Oligoczén, Beyrich.) A kőzet egy agyagos Mészkő, 
melyben gyakori a Nummulitcs Bouclicri (De la Harpe). Van azonkívül 
benne: 
Orbitoidcs papyracea, He üss; ritka. 
Orbitoides sp.; nem ritka. 
Truncalubina sp. 
Rotalia sp>., ritka. 
Globigerina sp., ritka. 
Tinoporus globulus, Reuss; ritka. 
Bryozoa. 
Lithothamnium sp. (foszlányok). 
Ezeken kívül még egy meghatározatlan homokos héjú foraminifera. 
Ha ezen említett viszonyokat mind összefoglalom, és különösen az 
Eoczén-retegek öbölszerű csendes lerakodását tekintem, az urvölgy-óhegyi 
Arkoza magas kora igen szembeszökővé válik. Szigetet képezett azon 
hegycsoport a Neocom lerakodása idejében, mert ez azt körülvette, míg a 
a Triaszmész reá rakódott. Az Arkoza képezi Urvölgy és Óhegy között a 
legmagasabb hegyet a Glozurt. Anyaga törmelékkőzet, melynek eredetét 
keresve, nem az alatta előforduló Gneisznál állapodom meg, tekintve, 
hogy ennél a Biotit is megvan a Muskoviton kívül. A Glozur Arkozája 
inkább egy erősen Muskovitos Gránit darájának felel meg, mit tán az Éjsza¬ 
kon és ÉK-ten elvonuló hatalmas Gránit hegyláncz a mesozoi kort meg¬ 
előzőleg szolgáltathatott. 
A Trachyt eruptió előtt délnek is el volt terjedve ezen kőzet s borítva 
ű gy a Triász, mint az eoczén-rétegek által. A délnek találtató Trachyt vidé- 
