A PHARMAKOSIDERIT ÉS AZ URVÖLGYIT UJ LELŐHELYE. 
Gneisz, azután Pala (határozottabb korjelzés nélkül a szinkulcsban, de a 
Permi alatt következtetve) van kimutatva. 
Ezen régibb s általánosabb fölvétel után Pozsepny volt megbízva a 
magyar kormány által bánya-geologiai tanulmányokkal Urvölgy-Óhegv 
vidékén s erről nagyobb mérvű geológiai térképét is készített (1874), me¬ 
lyet Péch Antal miniszteri tanácsos úr szívességéből másolatban bírok, 
A bányamívelések főképen egy ejszaki irányú, mintegy 2500 öl 
hosszú főövben feküsznek, melynek szélessége igen változó. Ezen terület 
térképén Pozsepny négy kőzetet tüntet ki: Grauwacke, Csillámpala, Gneisz 
és Triaszmészkő. A Csillámpalát és Gneiszt ugyanazon színnel egyesítve 
tünteti ki. 
A legnagyobb elterjedésű ezek között a Grauwacke, melyet én Arkoza 
néven említettem, miután mindazon féleségére, melyet én láttam és vizs¬ 
gáltam, ezen elnevezés igen alkalmazható. 
Péch Antal úr újabban sok fáradsággal tanulmányozván a teléreket 
azon a vidéken, a települési viszonyokra nézve velem ezeket közölte 
(1884): «A Grauwacke rendesen a Csillámpala fölött fekszik és a telér- 
hasadékok e két kőzetben vannak ; a Mészkő befedi ezeket és a teléreket 
elvágja, tehát újabb kora, mint a telérek képződésé. Ohegy mellett abnor- 
mis helyzetben fordul elő a Quarczit a Csillámpala alatt, valamint egy 
vastag Dolomit pad a telér alatt, melyen Csillámpala fekszik. A Csillám¬ 
pala sokszor úgy néz ki, mint a Gneisz. A Sandbergi és Urvölgyi oldalon 
mindenütt lapos fekvéssel legalul Csillámpala van, ezen Grauwacke és 
legfelül Mészkő, mely helyenként a Grauwacken, helyenként a Csillámpalán 
fekszik, i) 
Az eredeti érczek főképen Tetraedrit, mely ezüstben legtöbbször 
szegény es Chalkopyrit, melyek valóságos teléreket képeznek a kristályos 
palákban és az Arkozában. Gyakran van, hogy a telérhasadék csak egye¬ 
dül kénvegyületekkel van kitöltve; az Arkozában főleg Tetraedrit, a Csil¬ 
lámpala- Gneiszban főleg Chalkoptyrit. Az eredeti vegyületek azonban nagy 
változatosságban adják a már említett másodlagos képződéséi ásványokat, 
oxydátiói vagy néha reductioi terményeket; de ezeken kívül is találni a 
telérek közelében üregeket, melyekben a már említett Anhydrit meg 
Gipszen kívül egyéb ásványok, u. m. az Urvölgyről ismert Aragonit, 
Cölestin, néha Baryt stb. vannak kiképződve. 
A települési viszonyokból lehet következtetni, hogy a Carbonát-kőze- 
tek sokféle korból valók: van egy Dolomit, mely a Csillámpalánál régibb, 
van Mészkő, mely ennél fiatalabb és ez az, mely Urvölgy-Ohegy táján 
uralkodik és Triaszmészkőnek tartatik. Ezen Triaszmészkő perifériáján 
kívül Neocommész előhegyek s ennek tövénél, már alacsony medencze- 
tölteléket képezve, Eoczén rétegek következnek. 
Az Eoczén némely rétegetei a Nummulitok által jól vannak jelle- 
