DR. SZABÓ JÓZSEF 
G 
Urvölgyitnél találtam *; de főleg jellemző az akkor általam megállapított 
lángkisérleti viselkedés: platinahuzalon egy kis szem a nemvilágító gáz¬ 
láng aljába tartva, a lángot zöldre festi átmenőleg s megolvad fekete 
gyöngygyé. Ha ezen gyöngyöt sósavba mártjuk s a lángba vezetjük, elő¬ 
tűnik a rézcklorid kék lángja, de nem egyedül, hanem mellette a calcium- 
chlorid által előidézett sárgáspiros láng is. Ezen pillanatnyi festéseket 
többször (10—12-szer) tanácsos ismételni, az eredmény annál döntőbb. 
Ezen bázisos rezcalciumhydrosulphát egészen hasonló körülmények között 
fordul elő, mint Urvölgyön, de azon különbséggel az alaki kikepződésben, 
hogy míg Urvölgyön leveles aggregátok, itt tűz-sugaras csoportok képződ¬ 
tek, melyek ezen kissé eltérő előfordulást annál érdekesebbé teszik. 
Az eredeti ásványok (Tetraedrit, Chalkopyrit) vas tartalmának oxydá- 
tiója legnagyobbrészt a I ascarbonátot szolgáltatja. Ez oly nagy meny- 
nyiségben fordul elő, hogy mint vasercz a fejtést megérdemli minőség 
tekintetében is. A Chalibit azonban legtöbbször oxydálódik és Limonittá 
változik át. Van azonban arra is elég eset, hogy Limonit közvetlenül kép¬ 
ződik, aprón dudoros felületű s rostos szövetű halmazokat képezvén. 
A Tetraedrit szolgáltatja az Arsent, a vashydroarzenát vagy a Phar- 
makosiderit képződéséhez. 
Némely példányon látni, hogy a limonitosodott Chalibit Rhomboede- 
reken gipsz van parányi kristálypamatokban, s míg egyéb részein a 
Rhomboedereknek parányi fényes Hámatit-pikkelyek ülnek. 
Az eredeti ásvány^anyag oxydátiói vegyfolyamatáról sehol nincs jobb 
alkalom meggyőződni, mint a Sandberg magas bányáiról lefelé ereszkedve. 
A felette nagyszerű durva homokbányák oldalán itt-ott kis lépcsős síkok 
terülnek el, s ezek mindegyikén víz áll, a melynek széle mindig Malachit- 
iszap által zöldre van festve. Ez ismétlődik annyiszor, hogy ott csakugyan 
annak gyűjtésére is gondolnak. Zöld festéknek dolgozták fel (Berggrün), de 
jelenleg, az egyik munkás szerint, beváltják rézolvasztásra. 
A Pharmakosiderit és Urvölgyit előfordulásának geológiai viszonyai. 
A geológiai viszonyok kellő földerítése sok bajjal jár s az mindeddig 
nem sikerült. A bécsi geologok térképén az Ohegyre vezető szűk völgy 
éjszaki fele (Ulmankától kezdve) a Permi csoporthoz számított kőzetekből 
áll, melyek részint Veres Homokkövek, részint Palák, érintkezésben Gneis- 
/ 
szál. Magán Ohegyen ezen határozatlan elnevezésű Permi Veres Homokkő 
és Palakőzet van befestve, míg onnét keleti irányban fölemelkedve, előbb 
* Urvölgyit, egy új rézásvány, megismerteti dr. Szabó J. Értekezések a 
Természettud. Köréből. Kiadja a M. T. Akadémia 1879. IX. k. 9. szám. 
