4 
DR. SZABÓ JÓZSEF. 
csont, fogak stb. úgy, hogy ezen viszony emlékeztet a szibériai fogtür- 
kiszre, mely az ottani rézbányák vízének impregnatiója folytán jött létre 
negyedkori elefántfogakon. 
Egyes példányokban találni még a Clialkopyritet vagy kevés Tetra- 
ödritet, mint az .oxydált rézérczek eredeti állapotát. 
A kincstári bányatelepet elhagyván, még tetemesen kellett felfelé 
menni, a Glozurnak tartván, hogy a homokliegyi bányászat helyéhez jus¬ 
sunk, melyet magánosok miveitek, és a legtöbb beszterczebányai polgár 
ott alapította meg szerencséjét. De ez is a múlt dolga, most már úgy szól¬ 
ván felhagytak a rézbányászattal s legfölebb vasérczet fejtenek, mi Cha- 
lybit, de mindenkor Limonittá válva, vagy eredetileg már mint Limonit 
kiképződve. Darabig Dobsinára szállították, de a szállítási költség oly nagy, 
hogy újabban abbahagyták. 
Pkar makosi dérit. Ilyen vasérczfejtés alkalmával kívülről befelé vagy 
25 méterre hatolván a durva Arkozában, miután az oxydált vasérczek ré¬ 
gióján túljutottak, vékony kónegült rézércztelér következett, Chalkopyrit 
s Tetraédrit ezüst-tartalommal s egy mellék váj atban volt a Pharmakosi- 
derit csekély mennyiségben, mit azonban ki nem merítettek, hanem a 
munkát beszüntetvén, a jövőnek tartották fenn. 
Elhagyván ezen újabb vajatokat, melyek előtt jelentékeny mennyi¬ 
ségben áll felhalmozva az ott hagyott Barnavasércz, még magasabbra 
mentünk a Glozurra (969 m.) s jutottunk a Homokhegy azon oldalára, 
melyen a már Thurzo idejében virágzott bányászat még nagyobbszerü rom¬ 
jai láthatók mint Birótelken. 
A kőzet csupán Arkóza, mely azonban egyes szemeire hullik szét és 
alapul szolgál a Homokhegy elnevezésnek. A legnagyobb magasságban 
levő bányák egyike a Mihály tárna nevet viseli. Innét egy más völgyön, 
mint a melyen feljöttünk, attól délre a legközelebbin mentünk le Óhegy 
felé. Vagy fél magasságban újból a Kékes Dolomit mutatkozott egy kis 
ponton, de a települési viszony itt sem volt világos. Nyomban reá Arkóza 
következett, mi aztán váltakozva a Csillámpalával, a hegyoldal nyugoti 
részen tartott le a fővölgyig. 
A Pharmakosiderit és Urvölgyit képződési viszonyai. 
Az óhegy-homokhegyi Pharmakosiderit, ezen faj lelőhelyeinek sorá¬ 
ban, a szebb előfordulásokhoz tartozik. Kristályai nagyobbak mint rendesen 
a faj kristályai lenni szoktak. Alakra nézve csak a Hexaéder egy maga van 
kiképződve, e részben tehát az újbányái mögött áll, a melyeken hol a 
Tetraéder, hol az Oktaéder is fellép. Színe leggyakrabban oliva-barna, oly¬ 
kor kékes futtatási színnel behúzódva, máskor oliva-zöld; vannak bronz¬ 
sárgába hajlók is. 
