9 
DE. SZABÓ JÓZSEF. 
Ez a két hely Óhegy és Úrvölgy között van, az azok között elterülő 
hegységet képezi és a geológiai viszonyokat tekintve egészben véve meg¬ 
egyezik. 
Ohegyen a templom magassága a tenger fölött 472 meter, a leg¬ 
nagyobb hegy, melynek csaknem csúcsáig mentünk a Glozur 9(19 m. Úgy a 
Birótelek mint a Homokhegy ennek a nyúlványai lévén, az első valamivel 
alacsonyabb, de a Homokhegy magassága 834 méter, miből aztán kive¬ 
hető : először, h gy mily nehezen hozzáférhetők ezen meredek és sokszoro¬ 
san bevágódott erdős hegység tetején kibukkanó tündékek nyomán hajtott 
műveletek, de másodszor, hogy mily nagy könnyítés van adva a víz és az 
atmoszferiliák hatásának utólagos változások előidézésére. 
Utunkban gyűjtött kőzetek a következő tájékozást nyújtják a vidék 
geológiai viszonyaira nézve. 
Óhegyről az állami bányászat helyére Richtergrundra mentünk elő¬ 
ször, s utunkban legelőbb Csillámpala volt, mi aztán fokozatosan átment 
Gneiszba. 
A Csillámpala (la). Finom leveles szerkezettel a Terézakna alatt, mi 
a legközelebbi bányahely Óhegyhez. A Csillám össze-vissza zsugorodva, a 
Quarcz nagyobb szemekben, de olykor laposan kiválva. A palásság irányá¬ 
ban egyszersmind csuszamlásoknak is mutatkoznak nyomai. A Csillám 
fokonként erősen zöld szint vesz fel és elváltozásnak is indul, a melynek 
végeredménye, látszólag, hogy Steatitté lesz. Az épebbek némelyikében a 
palásság síkján Hsematit-kiválás észlelhető, vasfekete, erősen fénylő pik¬ 
kelyekben. A Csillámpala repedéseiben olykor újabb képződesű erek is mu¬ 
tatkoznak, a melyeknek tölteléke hol Quarcz, hol egy hófehér igen jól 
hasadó ásvány, mi Földpátra emlékeztet, de megvizsgálva Ankeritnek 
bizonyult be. Savval nem pezseg, a lángot nem festi, hanem megfeketedik. 
Mállott szemcsés Homokkő-féle kőzet üregeiben néha Gipsz (2i) van 
nagyobb fészkekben kiválva, mit a Terézakna hányáján volt először alkal¬ 
mam gyűjteni. 
Gneisz (3i). Fénylő Csillámmal, melynek túlnyomó része fehér, de 
fekete sem hiányzik. Nem egészen szabályos rétegekben lévén a Quarcz és 
Földpát sorakozva, de különösen a kidagadó, igen ép Földpát által szer¬ 
kezete csomósnak mondható. 
A vékony csiszolatban látni, hogy az elegyrészek között a Quarcz 
messze túlnyomó, aztán jönnek a homályos Földpátok. Ezek között a leg¬ 
nagyobb rész Káliumföldpát s csak gyéren találni plagioklaszt. Biotit sincs 
nagy mennyiségben. Ez még olykor egészen ép. 
Tovább haladva fölfelé egy út kanyarulatánál Richtergrund magas¬ 
lata alatt Mészkő állott ki a hegyoldalon kis kúpban (4-2), de olyau tele¬ 
püléssel, mintha a körülvevő kőzet borítaná. Kövületnek nyoma sincs benne, 
hanem a repedések miriádjai az eredetileg sötét tömött Mészben fehér által 
