84 
I)E. SZABÓ JÓZSEF. 
mutatott, ezen tartózkodása alatt és után rokonszenves érzelmeinek kife¬ 
jezést többször adott. 
Hochstetter bevándorlóit nemet volt. Würtemberg Essling városká¬ 
jában született 1829. april 30-ikán, hol atyja lelkész és tanító volt, későbben 
azonban Brünnbe költözött át. Eleinte papnak volt szentelve, de nagyobb 
hajlamot érezett a természettudományok iránt s különösen Tübingában 
Quenstedt alatt képezte magát határozottabb irányban az ásvány- és 
földtan körében. 
1852-ben jött Becsbe, hol Haidinger benne képes embert ismer¬ 
vén fel, résztvevősre buzdította a geológiai intézet munkálkodásában. 
Hochstetter az ajánlatot örömmel elfogadta s ez időtől fogva bécsi lakos 
és osztrák polgár lett. 
Munkálkodását Csehország geológiai tanulmányozásának szentelte s 
azon időből maradt fenn egy sok kiadást ért s nagyon elterjedt munkája 
« Karlsbad , seint geognostischen Verháltnisse und seine Quellén.» 
Fontosabb epochája életének a Novara-expeditió volt 1857—1859, 
melyben mint geolog vett részt és daczára a rövid tartózkodásnak, oly sok 
és érdekes anyagot gyűjtött, hogy az expeditió geológiai részének leírása az 
ő palaeontologiai adataival maradandó becsű irodalmi terméknek mondható. 
Legkiválóbb emléket ezen útból azonban uj-zelandi tartózkodása 
alkalmával emelt magának. Az uj-zelandi kormány meghívása folytán 
1859-ben elvált a Novará-tól és 9 hónapot töltött a szigeten, melyről igen 
becses munkát írt, mely német és angol nyelven látott napvilágot. 
Visszatérvén Bécsbe 1860-ban a polytechnikumhoz az ásvány- és 
geológia tanárának neveztetett ki, hol 1874-ig működött, mely idő alatt jó 
tankönyveket írt, melyek közűi egyik « Leitfádén dér Mineralogie und 
Geologie » 1876. óta már az ötödik kiadást érte. 
Tanári működése alatt Törökországba is tett geológiai kirándulást 
1869. avasúti munkálatok keresztülvitele alkalmával s munkáját ki is adta 
«I)ie geolog. Verhalt. des östl. Theiles dér europaischen Türkei», 2 térképpel. 
Egy másik útja volt 1872-ben Toula tanár társaságában szintén 
technikai alkalomból Szibériába. Úgy erről, mint sok más egyéb tárgyakról 
értekezései leginkább a bécsi geológiai társaság közleményeiben találhatók 
s ezek között van vagy négy, mely Magyarországra vonatkozik, nevezetesen 
«Über d l e Schi&ferbrüche von Mari-adud in Ungarn » (1866), « Über dev 
Kohlén- und Eisenwerkscomplex von Anina-Steyerdorf » (1867) és « Beste 
von Ursus spelacus in dér Igriczer Höhle im Biharer Comitat» (1875) és 
végre egy a barna szén viszonyairól Edelény táján. 
Nemcsak mint geolog, de mint világutazó a geográfiával előszerettel 
foglalkozott és Bécsben a geográfiái társaság emelésére mint annak elnöke 
(1867—1882) felette sokat tett. 
Egy további fontos epizód Hochstetter életében 1872 volt, midőn 
