86 
DE. SZABÓ JÓZSEF. 
melyről a discussió folyamában Etheridge megjegyezte, hogy kevés érte¬ 
kezés olvastatott a társulat ülésén, mely fontosságra nézve ezzel veteked¬ 
hetnék. Fő érdeme, hogy tisztába hozta azon kétségeket, melyek a nagy 
számú artézi kutak daczára fenmaradtak a rétegek sorára és természetére 
nézve London alatt. 
Alkalmat szolgáltatott egy artézi kút, melyet Richmond víz ellátása 
czéljából a víztársaság fúratott a Tliemse jobb partján s a melylyel, minthogy 
vizet nem kaptak, folyvást nagyobb és nagyobb mélységre mentek, míg 
végre a hasonló artézi kutak között ott a legmélyebb lett (1884. októberben 
1400 láb), de azért még most is csak kevés vizet szolgáltat, mely azonban 
langyos (75V2° Fahr. = 24° C.). A fúrást folytatják. 
Judd tanár úr lakásához ezen kút nem messze esvén, a tudomány 
érdekében nem sajnált semmi fáradságot adatokat gyűjteni s ezek három 
irányban vezettek kitűnő eredményre 
a) a (ipaleozoi tengely" helyzete és természete, valamint annak viszo¬ 
nyát illetőleg a fedő rétegekhez, 
b) London vízellátása kérdésének földerítésében mélyebb rétegekből 
mint a kréta a főváros kiilönböző pontjain, 
c) a lehetőségre kőszenet találni London alatt gyakorlatos mélységben 
és az innét nyerhető kőszén minőségére nézve. 
a) Az elsőre nézve röviden elég legyen annyit bocsátani előre, hogy 
a franczia és belga geologok gyakorlatilag bemutatták, hogy egy paleozoi 
gerincz húzódik a kréta alatt s annak nyugati része Anglia felé tart, míg 
a keletin tenvleg kőszénbányák vannak növelésben a kontinens szomszédos 
részein. Anglia DK részére nézve még 1855-ben emelt szót Godwin Austin* 
s értekezett a paleozoi meg a mesozoi képződmények lehetséges viszonyáról; 
ennek következtében Kentish Town határában történt egy fúrás tudományos 
szempontból s az a geologok állítását egészen igazolta. Azóta nagy szám¬ 
mal létesültek mély fúrások s a paleozoi kőzetek különböző tagjai nem 
egyszer lettek feltárva a mesozoi rétegek alatt. 
Mindezen fúrásoknál azonban találtak a mélységben oly képződmé¬ 
nyekét, melyek iránt eligazodni mindeddig nem bírtak. Ezek bizonyos 
tarka kőzetek (Homokkő, Márga stb.), melyek Anglia geológiájában annyi¬ 
szor eldönthetienné teszik a kérdést váljon «Ne\v Red Sandstone», vagy 
»Old Red Sandstone». Ezen rétegek a Richmondi kutnál is megvannak 
legalúl s abban fúrnak most is még. Ezen rétegek elnevezésére Judd egy új 
nevet hozott be az ango 1 geológiai nomenclaturába upoikilitic Strata», mi 
azután lehet Triász vagy Devon. A Richmondi fúrásnál Judd ezen tarka 
rétegcsoportot Devonnak veszi. 
Egészen új ellenben a rétegsorozatban a Jura (Lower Oolite) pontos 
* Ki szintén a tudomány 1884. évi veszteségei közé tartozik. 
