88 
DR. 6ZABÓ JÓZSEF. 
ugyanazon faj jelenléte két retegben, de messze eső tájakon, inkább oda 
volna magyarázandó, hogy azok nem együttesen lettek képződve. Huxley, 
miként ismeretes, a «homotaxis» kifejezést vezette be a tudományba az 
ilyen rétegek között levő viszony jelölesére, hogy így elkerültessék a félre 
vezethető «geologiai synchronismus», vagy «egykoru eredésti» kifejezés. 
Azonban daczára az ilyen ovakodásnak, a palasontologok mégis álta¬ 
lában azon felfogásnak hódolnak, hogy a fauna és flóra hasonlatossága azt 
jelenti, hogy azon retegek egykoruak is ; röviden, hogy a liomotaxis a tengeri, 
édesvízi és földi idomokban a geológiai synchronismussal együtt jár. Egész¬ 
ben véve ez csakugyan szabály; de vannak meglepő kivételek és ö ezen 
kivételek leírásával foglalkozik. 
Kiindul a Pikermi rétegek faunájából, melyet eleinte Mioczénnek 
vettek, most legtöbben Plioczénnek tartanak. A flóra még nehezebb kérdé¬ 
sét illetőleg azon rétegeket említi fel, melyek Európában és Grönlandban 
hasonló alakokat tartalmaznak s Heer meg mások által Mioczénnek tar¬ 
tatnak. Gardner több érvet hoz fel a mellett, hogy a grönlandi rétegek 
Eoezén-ek, Fuchs a görögországi sedimenteket Plioczén-nek veszi, ügy lát¬ 
szik, hogy e részben annyi elfogadható, hogy az inkább éjszaki flóra öre¬ 
gebb mint az inkább déli és ez éppen úgy alkalmazható, a Franczia- és 
Németország felső Mioczén faunájára nézve is szemben a Pikermi faunával 
Görögországban. 
Értekezésének fő pontjai a következőkben foglalhatók egybe : 
1. Pikermi és aHimalaya tövében levő Siwalik halmok emlős faunájá¬ 
nak geológiai kora, meghatározva homotaxiál alapon, nem egyeztethető 
össze az együtt találtató tengeri rétegek nyújtotta evidentiával. 
2. A hasonló alapon meghatározott geológiai kor Indiában a Gond- 
wana rendszer különböző rétegcsoportjaiban az ellenmondások egész töm¬ 
kelegé : rétegek Trias faunával előfordulnának olyanok felett, melyekben 
Rháti vagy Jura kövületek vannak. 
3. Némely rétegek Ausztráliában hasonló, módon meghatározva, szin¬ 
ten ellenmondásra vezetnek, a mennyiben a Jura flórát hasonló korúnak 
kellene tartani a Karbonos tengeri faunával. 
4. Valószínűleg hasonló eset van Dél-Afrikában is a szárazföldi és 
édesvízi faunára és flórára nézve. 
5. Az összeütköző evidentiák esetében a szárazföldi vagy édesvízi 
fauna es flóra között egyrészt, és a tengeri fauna között másrészt, valószí¬ 
nűbb hogy ezen utóbbi által kimutatott kor az elfogadhatóbb. 
6. A Föld távol pontjain talált szárazföldi fauna és flóra, geológiai 
kora, meghatározva a rokonság alapján európai lerakodásokban, már oly 
sok esetben bizonyúlt be tévesnek, hogy hasonló meghatározásokat ez után 
nem kellene elfogadni, ha csak az evidentia a tengeri kövületes rétegek 
által nincs istápolva. 
