90 
DE. SZABÓ .JÓZSEF. 
Az arany- és ezüst-tartalom nincs csupán a Comstock quarczitos telé- 
rére szorítva, a fedőt képező Diabas is arany és ezüst tartalmú. 
A hőviszonyokra nézve azon eredményre jöttek, hogy annak forrását 
éppen nem a kaolinosodás ehemiai processusa képezi, hanem az valószí¬ 
nűleg vulkáni mély eredésű. A felülettől le minden 23 lábra I ° Fahrenheit 
emelkedést mutattak a nagy számmal tett mérések, míg szintes irányban a 
hőség fogy a távolság geometriai arányában a telértől. 
A «nagy áldás» a felület közelében volt, a régibb Diabas nyugoti 
részében és a jövőre nézve is csak azon irányban nyújtatik remény, de a 
múlt áldáshoz hasonlóra kilátás nincs. 
A telér igen csekély kivétellel két különféle kőzet határán képződött. 
Becker éppen a Comstock Lode geológiai leírásánál szóba hozza a 
Richthofen által a tudományba behozott Propylitet, mit Richthofen 
Magyarországban állított fel a bányász által úgynevezett Zöldkőre, mit a 
geologok későbben Trachit zöldkőnek is mondottak. A propylit azonban 
involválta azt is, hogy régibb mint a szürke Trachyt vagy mint a Rhyolith. 
Ezen fogalmat meghonosította az amerikai literaturában, különösen a 
Comstock Lode leírása alkalmával s azt ott a Nyűgöt geologjai nagyrészt 
fenntartották.* 
Becker határozottan ellent mond ezen felfogásnak s a modern petro- 
grafia segítségével ő is azon meggyőződésre jött, hogy az nem önálló 
kőzet, hanem sokféle kristályos eruptív kőzet módosúlhatott úgy, hogy az 
elváltozási eredményben egymáshoz hasonlókká lettek; ennél fogva indít¬ 
ványozza, hogy a propylit szó az amerikai terminológiából kiiszöböltessék 
ki, minthogy a Zöldkő szó régibb és jobb és azt a Trachytnál Trachyt- 
zöldkőnek mondhatni. 
Az európai véleményeket a propylitról felsorolván, arról nincs tudo¬ 
mása, hogy én voltam az első, a ki a propylitet már 1873-ban a bécsi kiál¬ 
lításon bemutatott trachyt osztályozásomnál kiküszöböltem és azt solfatárai 
utólagos módosúlatnak tartottam. Dőltért már említi, ki a propylitet 
1875-ben az erdélyi Trachyt kőzetekben mint önállót kétségbe vonja. 
Említi továbbá RosENBuscH-t, ki Richthofen és Zirkel nézeteit bírál¬ 
ván a propylitet külön kőzet gyanánt nem fogadja el 1879. Végre elmondván 
hogy G. von Rath mindezek daczára még is fentartja a propylitet, míg 
ellenben Szabó egy értekezésében, melyet a Magyarhoni Földtani Társulat 
ülésén tartott 1879-ben, véleményét úgy fejezi ki, hogy Zöldkőtrachyt eredeti 
kőzet geológiai értelemben nincs, hogy egy propylit-eruptió soha sem volt. 
Ebből azt következteti Becker, hogy Selmeczen a körülmények a 
Zöldkő-módosúlatra nézve egészen olyanok, mint a Washoe tájékon. 
Megjegyezhetem, hogy G. vöm Rath egy évvel későbben mint én, tehát 
* Wadsworth kivételével (Cambridgeben), ki azt soha sem ismerte el. 
