94 
DR. SZABÓ JÓZSEF. 
színnel, gyérebben kristályokat, többször gömbös halmazokat érdes 
felülettel. 
Kristályokból három példánynak vagyok birtokában Fizély úr szíves¬ 
ségéből. Egyiknek alakja mOoo, 00 O 00 mi jól kivehető. A kristály kezd 
beburkolódni egy Calcit gömbös halmaz által. Másika egy igen csinos kézi 
példányon fehér, erősen fénylő Quarcz, meg kevesbbé fénylő Calcit Rhom- 
boéderek vagy érdes gömbhalmazok képezte felületen ül, a successiora nézve 
/ 
a Quarcz után következve. Érdes felületén jól kivenni, hogy az uralkodó 
alak a Rhombtizenkettős, melynek tetején igen fenyes lappal a Hexaeder 
négyzet lapja ismerhető fel. Az egész nagy kristály parányi Hexaéderekből 
a decrescentia elve szerint lépcsőzetesen van fölépítve. 
A harmadik példány eliez hasonló, de korántsem oly szép. 
Ellenben a gömbalakú halmazok erdes felülettel többször kerülnek 
ki a Ferencz-telérből. Ezek egyikéről határozottan látni, hogy a successió- 
ban a quarczkristályok öregebb kepződesüek, mert a gömbön keresztül 
két hosszabb quarczkristály-oszlop hatol ki. A képződési sorban következik 
ezeknel Dolomit fehér Rhomboéderekben tompított oldaléllel, vagy egy¬ 
szerűen nyeregalaku gyöngyfényű Rhomboéderekben, míg a dolomitkép¬ 
ződésre következett Calcit, mi a dolomitkristályok fején dudoros halma¬ 
zokban, erdes felülettel képződött ki. 
A gömbalaku halmazok már az ismertebb előfordulások közé tartoz¬ 
nak, de csak az általános Kapnik lelőhely megemlítéssel. 
5 . Fournikár patak. — A kincstári bányák nem az egyedüli lelőhelyei 
a kapniki Fluoritoknak, más hely is van még Kapnik határában (délkeletre), 
honnét Fluoritok, még pedig nagyobb számban kerülnek ki. A gyűjtemé¬ 
nyekben találtató példányok legnagyobbrészt innét valók. 
Ezen hely Fournikár patak a Sztrimbulyi országút alatt, hol egy telér 
kibúvás nyomán egy pyrites ér menteben kutató tárna van behajtva vagy 
12 méterre. Fizély úr egy ujonan indított emelkéből is küldött példá¬ 
nyokat. A fluoritkristályok, melyek innét kerülnek ki, családi hasonlatos¬ 
sággal bírnak. Színök halavány ibolyakek. Alakjok Hexaeder, legtöbbnyire 
magában, de nagy ritkán ezek csúcsán a Negyvennyolczas hat lapja jele¬ 
nik meg. 
A Fluorit után néhol Dolomit, másutt Quarcz következett, de kripto- 
kristályosan calcedonkéreg alakjában. 
A fiuorithexaéderek mind mutatnak lapjaikon kezdődő elváltozásba 
fény nincs meg, a lapok többé-kevesebbé érdesek megtámadtatás követ¬ 
keztében. A hol a Calcedon kéregképződés nagyobb haladást tett, ott 
egyenesen átvezettetünk azon Calcedon pseudomorfákba, melyek Trestyáról 
oly rég óta ismeretesek, a nélkül hogy ott Fluoritot találtak volna. 
6. Trestya. Okvetlenül ezen helyet is a fluoritok lelőhelyeihez számí¬ 
tom. Trestya (Trestia) van több, de a Calcedon pseudomorfák lelőhelye azon 
