MAGYARORSZÁG NEVEZETESEBB FLUORIT-LELŐHELYEI. 
95 
Trestya, (Tresztya) mely Kapniktól dél-nyugotra (gyalog) vagy 3 óra távol¬ 
ságban, de már Szolnok-Doboka megyeben van.* Ott a szántóföldeken 
elszórva talált Calcedonok valószínűleg valami quarczittelér kibúvásából 
törtek le. Ezen telér viszonyainak mindenben hasonlóknak kell lenni a 
Fournikár patak oldalán kibukkanó quarczitos telér viszonyaihoz. A Fluori- 
tok Hexaéderek, a szín kékes ibolya. Az eltoló kovasav csupán a kristályt 
kepező CaFa molekulákat tolta el, míg a kristályalkotásban aktív részt nem 
vevő festő ásványanyag hátramaradott és így az eredetileg víztiszta SiOa 
ugyanazon színt kapta, mint a minővel a Fluorit bírt. 
Ismeretes, hogy ezen Calcedon Hexaéderek néha elég simák is, úgy 
hogy találkoztak, kik azt a Quarcz eredeti alakjának, egy a Hexaéderliez 
közel álló Rhomboédernek voltak hajlandók tartani, azonban a fournikári 
példányok némelyike annyira meggyőző érvet nyújt azon általánosabban 
elfogadott nézetre, hogy a Calcedonok Trestyáról nem egyebek, mint a 
kékes ibolyaszínű hexaéderes Fluoritok igen szép pseudomorfái. A trestyai 
fluorittelérről, előre is lehet annyit mondani, hogy az a kapniki eddig 
ismert telérek között a legnagyobb kristályokat és legnagyobb mennyiség¬ 
ben szolgáltató lelőhely. 
Dr. Koch Antal kolozsvári egyetemi tanár úr kérésemre a következőkről 
értesít levélben (1885. febr. 26.) 
«Sietek Trestyára (Köteles-Mező) vonatkozólag megírni, a mit saját tapasz¬ 
talat után tudok. Én 1877-ben fölkeresvén e helyet a Calcedon képződése helyét 
határozottan fölfedeztem. Ez a Plopis és a Trestya közt elnyúló erdős liegyge- 
rincz, melynek neve tovább északnak, Kapnikbánya felé, Plesu-val van jegyezve 
a térképen (Géneralkarte Siebenbürgens 1872. 1" = 16 mf.). A plopisi oldalon 
gyéren, ellenben a kötelesmezői oldalon bőven hevernek a lapos Calcedon dara¬ 
bok a szántóföldeken és mezőkön, fekete vagy májbarna vagy sávos rhyolithes 
andesitnek kisebb-nagyobb darabjaival és görélyeivel egyetemben, melyek néha 
Calcedon ereket és fészkeket is tüntetnek fel. A hegygerincz tetején végig meg- 
megszakadozó sziklás taréj vonúl, mely az említett rhyolithes andesitnek (a 
minő a közeli Sároshegy kőzete is) brecciájából és tufájából áll. A Kötelesmező felett 
északnyugatnak emelkedő gerinczen egész sziklafalak emelkednek e brecciából, s 
ezen falakban találtam a mi Calcedonunkat vékonyabb-vastagabb erek és fészkek 
alakjában elég bőven kiválva. Az ereknek a kőzettel érintkező lapjai ripacsosak, 
szabálytalan benyomatokkal, a befelé fordult lapjain pedig vannak az ismeretes 
pseudomorphák, veséded alakok kíséretében. Természetes, hogy fluorit után is 
néztem, de a sziklafalnak mállott felületén mit sem vettem észre ; lehet, hogy 
ha az ember bányamunkával mélyebbre hatolhatna, megkapható volna ez az 
eredeti ásvány is.» 
* Magyar neve Köteles-Mező s így fordúl elő Zephanovich és Tóth Mike 
Mineralogiai lexikonjában is. A német könyvekben Trestyan-nak is írják. 
