96 
SZABÓ JÓZSEF. 
Új-Moldova. 
Ivrassó megyében, Űj-Moldován, Amália hegységben aGelbesch (Gel- 
bich) hegy csúcsán van a Liaszrészhez számítható szarukő-kiválás, mely¬ 
nek üregeiben azelőtt nagy számmal fordúlt elő Fluorit. Most már nem 
kerül ki ezen lelőhelyből semmi, de a gyűjteményeinkben jól képviselt 
példányok megérdemlik, hogy némely reflexióra méltassuk. 
A Fluoritok gyakrabban festettek mint nem, a színek között legáltalá¬ 
nosabb az amethyst-féle ibolyaszín, azután következik a zöldeskék (esetleg 
fluorescentiával párosúlva), végre a borsárga. 
A tisztán zöldek ritkábbak, a rózsapiros a legritkább. 
A tisztán zöldek közé tartozik a kapniki Venczel-telérről valón kivűl 
az új-moldovai s hozzá hasonlót hoztam, midőn'Auvergne-ben tartózkodtam 
azon trachyt-vidék geológiai tanulmányozása szempontjából, Pontgibaud 
fémbányászati helyről; de hoztam magammal Angliából is (Devonsliire, 
South-Hue Mine). 
A Fluorit rendesen telérekben fordúl elő, mint egyik anyaga a telér- 
tölteléknek. Esetleg egy maga tölti ki, de többnyire más ásványok is gyűl¬ 
nek ott meg s ezek közé tartozik a Baryt, a Quarcz, a Calcit stb. 
Miután a kristályosodásnál az alakok kiképződésére bizonyos körül¬ 
mények vannak befolyással, úgy, hogy ugyanazon körülmények között 
több esetben nemcsak hasonló színű, hanem hasonló alaki kiképződésű, 
hasonló combinátióban megjelenő kristályok jönnek létre, nem találom 
érdektelennek megjegyezni, hogy a moldovai zöld fluorittal mindenben 
megegyezik a pontgibaud és devonshirei Fluorit; közös mind a háromnál a 
zöld szín, még ennek ugyanazon árnyalata is, közös az alak, mind a három¬ 
nál az oktaéder legtöbbször egy maga, közös a Quarcz együtt fellépése, 
néha mint a kristályok felnövésének alapanyaga, másszor mint a 
kristályok borítója is, és ekkor nem ritkán fordúl elő, az ú. n. «sii)ka» 
szerkezet. 
Uj-Moldován Krassó megyében túlnyomólag chryzopras-zöld Oktaéde¬ 
rekkel találkozunk, melyek között a gyűjteményemben lévő legnagyobb 
kristály élenek hoszza 25 milliméter. 
Felette érdekes az egyik példányom annyiban, hogy belseje a lapos 
darabnak egy réteg zöld Fluoritból áll, hasonlóhoz színre nézve az oktaéde- 
res módosulatban, csakhogy itt kristályos halmazokban van kiképződve. 
A lap alsó és felső részén ellenben halvány ibolya- és sárga kristályok 
vannak, de ezek Hexaéderek. 
A moldovai Fluoritok között határozottan lehet paragenetikai tekintet¬ 
ben azon különbséget is tenni, hogy a zöld Oktaéderek a régebben képző- 
döttek, az ibolya és sárgás Hexaéderek és tán általában a hexaéderesek 
