ZÓLYOMMEGYE KŐZETEINEK PÉTROGRÁFIAI ISMERTETÉSE. 
99 
ZÓLYOMMEGYE KŐZETEINEK PETRÜGRAFIAI ISMERTETÉSE* 
Szontagh Tamás- tói. 
Kivonatosan előadatott a Magyarhoni Földtani Társulat szakíilésén 1883. nov. 7-én. 
(Ehhez az I-ső és Il-ik tábla.) 
Zólyommegye alsó részéből ez alkalommal a Polana-Vjepor hegység 
egyes nevezetesebb pontjainak és a Zólyom-Javorj a-Osztroszki hegység 
Kalinka-Véghles szakaszának kőzeteit szándékozom megismertetni. 
A Polana-Vjepor hegységcsoport Zólyommegye közép övének K-ifelét 
foglalja el. Keletnek átlépvén a nógrád-gömöri megye határokat, ezekbe a 
megyékbe be is nyomul. Határai £ felől a Gararn, néha szűk völgyével; K 
és DK felé azon völgyelések, melyeket a Garam völgyéből Murányon át Ti- 
szolczra a Rima völgyében kanyargó országút követ s azután a Rima völgye 
Rima-Szombatig. D-felől az az országút, mely Rima-Szombatról Losonczon 
Divénynek és innen a kriványi hágón át a Szalatna völgyébe vezet és végre 
a Szalatna völgye maga ; mig Ny felöl a Beszterczebányánál D-nek, azaz 
a Zólyom felé kanyarodó Garam völgye. 
A Zólyommegyébe eső rész közvetetten határául E-on Brézóig a Ga¬ 
ram. K és Dk-nek Polhoráig a Rohozna patak völgye s azután a kriványi há¬ 
góig a megye határa; D-re egészen Zólyomig a Szalathna völgye s Ny-ra a 
beszterczebánya-zólyomi Garamvölgy jelezhető. 
E hegység főrészei, illetőleg csoportjai a következők : 
I. A Polana hegycsoport, mely egészen Zólyommegye területén fekszik. 
Legmagasabb csúcsa, mely a megye közepétől kissé K felé és Libetbá- 
nyától DK felé emelkedik ki, & Magas Polana (kp. 1450 méter magas). Innen 
kiindulva egyik ága K-nek Forgácsfalva (Lom) felé, egy másik Ny-nak az 
Ocsovka völgy D-i oldalán Horhát felé, a harmadik E-nak az 1255 méter 
magas Polana Vjepor (Herb v. Celno) és a 945 méter magas Lopej felé hú¬ 
zódik, itt érve el a Garam völgyét. 
* E dolgozat a budapesti m. kir. tudomány-egyetem ásvány kőzettani intézeté¬ 
ben készült s a gyűjtött kőzetek és a vékony csiszolatok ugyanezen intézet tulajdo¬ 
nában vannak. 
7* 
