100 
SZONTAGH TAMÁS. 
Legkiterjedtebb s a Garam fele felette hosszú, sugarasan haladó gerin- 
czeket kepez az É-i ágazat, melynek egyik, úgy mondhatni, fő ága EK-nek 
tartva a Kraklova 979 méter magas csúcsát kepezi es Rhoniczig (492 méter 
magas) terjed. Mellek ágának a Mojzisovi 1171 méter magas csúcsot érintve, 
az Oszrblja patakot környező magaslatok tekinthetők, melyek szintén Rhó- 
nicznál végződnek. Ezen egyes ágak által képezett völgyeket rendesen szá¬ 
mos lenyúló mellékgerincz szeldeli. 
A Magas-Polanától DNy-ra a Predna-Polana és ENy-ra a Vrch Szla- 
tina (955 méter magas) mint közép hegységek terjednek el. 
Pojniktól Ny-ra aDrjenok hegy emelkedik, mely a pojniki, zsolnai és 
udvókai völgyek nyugoti oldalát szegélyző hegyhátak kimagasló csúcsa. E 
keskeny völgyek által szeldelt hegyhátak a Garam folyó beszterczebányai 
könyökének D-i és K-i oldalán terjedő egesz vidékét elfoglalják s D felé mind¬ 
inkább alacsonyodva egészen Zólyomig vonóinak, melynek vára a Garam 
ezen részének K-i balpartján emelkedő «Bakóva jama» dombsor végfokán 
épült. Ugyanezen vonulat kissé meredekebb Ny-i lejtőjén van a szliácsi fürdő 
és egyik magaslatán a borova-horai források. 
A Magas Polana legdélibb részén emelkednek a Svost-Perina, Rolii 
és a Dettvai magaslatok. 
A Polana hegycsoport belső tömege zord, erdős és lakatlan. A hely¬ 
ségek csak a hegység szelein és a szélesebb völgyekben épültek, a mig gyak¬ 
rabban találkozunk az irtványosok felette elszórt kis hegyi tanyáival (lázi). 
A hegycsoport D és DK-i oldalán a Szalatna folyik, mely a megye K-i hatá¬ 
rához közel a kis-kriványi hágónál kanyarodva Ny-nak tart, hogy Zólyomnál 
a Garammal egyesüljön. A Szalatna mind azon csermelyeket felveszi, me¬ 
lyek a hegység K-i és D-i oldalán erednek; nevezetesen a Sznohát, Studena 
jamát, Biela vodát, Dubrovát, Ocsovszkát és Dettvanszkát. E-i oldalán a 
Szihla, Kameniszko, Oszrblya csermelyek a Feketevíz patakba ömlenek, 
mely azután Rhonicz felett a Garammal egyesül. A Peklo Brusnónál, a Vodka 
pedig Lucsatin felett közvetlen a Garamba ömlik. 
II. A tulajdonképeni Vjepor hegycsoport. Szihla és Forgácsfalva vidé¬ 
kétől a Szalatna, Ipoly, Rima forrásaitól kezdve E-naktart s egy részt a fur- 
maneczi völgyig, másrészt a Djeli hágóig ér, melyen Tiszolczról Breznóbá- 
nyára viszen az út. A felette szétágazó hegységcsoport D-i oldalán az Ipoly 
aKokovai és Veprianszki patak, valamint a Rima főága ; E-i oldalán a Fe- 
keteviz két főága és kissé félreesve — a Rohozna fakadnak. Ezen hegység¬ 
csoport Szihlánál némiképen a Polana hegységcsoporttal érintkezik. Főge- 
rincze a Vjepor, 1344 méter magas. A Zakluki (1011 méter), Obrabovanecz 
(1023 méter magas), Trihotári (1143 méter m.), D felé a málnapatak — 
Polyánkai (858 méter m.) gerincz vonulatok. Legmagasabb pontjai gyanánt 
a Vjepor 1344 méter, ettől ÉÉK felé a Brest vrch, E-raa Kicsera vrch 1025 
méter, D-re az Ipolycsúcs 1058 méter; DNyra a Biela voda 1010 méter, a 
