ZÓLYOMMEGYE KŐZETEINEK PETROGKAFIAI ISMERTETÉSE. 
103 
másokban a Magnetitek Limonit- és Hámatítszerű elváltozása mint egyes 
erekben vagy kis fészkekben fellépő sárgás és vörhenyes szemcsék halmaza 
észlelhető. Igen érdekes a 45 a (1879) számú vékony alig egy czentiméter 
vastag táblákat képező, a Polana É-i oldalán előforduló Trachyt, melyben 
egy igen szép égkék színű, meglehetős nagy Dichroitot találtam, mint zár¬ 
ványt. 
Számos lángkisérlet (Szabó eljárási módja) azt eredményezte, hogy a 
földpátok mind bazisosabb Plagioklaszok ; még pedig többnyire Andesinelc, 
néha Labradoréba, ritkábban különösen a Gneisz és Csillámpalák szom¬ 
szédságában az Andesin-Oligoklasba hajlók. 
Górcső alatt az alapanyag rendesen anisotropnak bizonyúlt, parányi 
kristályokból és ezek szemcsés halmazából áll. Néha az alapanyag üveges. 
A parányi kristályok nagyrészben hosszú, ép Plagioklasok, melyeken kivül 
néha még kivehető Apátit-tűk, üveges anyag, sok Magnetit szemcse tűnnek ki. 
A Földpátok vagy épek és gazdagok üveg, alapanyag és egyéb zárvá¬ 
nyokban és széjD ikerrovátkosságot mutatnak, néha már rendes áteső fény¬ 
ben is; vagy — a mi szinten gyakori — vesztettek már épségükből, belse¬ 
jükben kaolinosodás nyomai, máskor éles, zonális szerkezet vehető ki. 
E többféle elváltozás leggyakrabban oly helyeken észlelhető, a hol még ké¬ 
sőbbi szolfatárai működésnek nyomai tapasztalhatók. 
A földpát-egyenek nagyobbára sokszoros ikrekké nőttek össze. Az 
egyes egyéneket képező lemezkék száma ritkán kettő, rendesen több vasta¬ 
gabb, vékonyabb 8, 12 s még több egyén sorakozik egymáshoz, az albit- 
ikertörvény szerint (ikerlap 0 P). 
Többé-kevésbbé alkalmas egyéneken tett kioltási kísérletek M.Schuster 
eljárása szerint néha magas kioltási szögértékeket is adtak, melyek 
Anorthit-Bytownitra bizonyítanak; tapasztaltam azonbaD, hogy gyakran 
az Anorthit-lemezhez egy Labradorit van nőve. 
Nem csak az ikerlemezek, hanem még a zonalis szerkezet szerint is 
változik a kioltás szögértéke s ezen földpátoknál is volt alkalmam azt ta¬ 
pasztalni, a mit dr. Schafarzik Ferencz a Csöröghegy Trachyt földpátjainak 
megvizsgálásánál leírt.* 
A felsorolt ásványokon kívül az ép földpátoknál még egy sajátságos 
homályosság is vehető néha észre, mely parányi sárgásbarna opál lemezkék 
és szemcsék tömeges fellépése által idéztetik elő, melyek olykor hosszabb- 
rövidebb sorokban fűződnek egymáshoz és szabályos helyezkedésük folytán 
kristály vázakra emlékeztetnek. Valószínű, hogy ezen interpositiók nem 
egyebek, mint a rejtett hasadási vonalokon beszűrődött vasvegyíiletek kép¬ 
ződményei. 
* A ((Cserháti) DNy-i végének eruptív kőzetei. Földtani Közlöny 1S80. 8—12. 
szám, 299. oldal. 
