106 
SZONTAGH TAMAS. 
helyenként meghalványított Augit-Trachytból áll. É-felé Kis Sznohától 
Záhorska felé haladva egy erősen sanidines földpátú és alapanyagában is 
valószínűleg utólagos megolvadásnak nyomait viselő, világos szürke Trachyt- 
tal találkozunk, melyek mint a D-i nyúlvány szélső Detvai sziklái (a hol 
Orthoklas és több Amphibol nyomai mutathatók ki) valószínűleg typuskeve- 
redések lesznek. A zaliorskai Trachytok sok közetzárványt tartalmaznak, 
melyek tüzetesebben megvizsgálandók. E tájon a Trachyt-Gneisz érintke¬ 
zése könnyen feltalálható és ennek vonalán vájta ki medrét a Sznolia cser¬ 
melyke. 
Trachyttufának, mely laza-homokos szerkezetű, csak a Zahorska ENy-i 
magaslatán jöttem nyomára; hol a meglehetős magas Trachyt conglomerátot 
fedi és keskeny hegyhátat kepez. 
Biotit-Oligoklas-Granát-Trachyt. (Rhiolitos.) Kis Snoha es Zahorska 
között egy irtványos házával szemközt a patak mentén, ott a hol a már ismert 
Augit-Trachyt az őt környező Gneiszszel érintkezik, mintegy a kettő közé 
ékelve, egy szürke vereses foltos, egyöntetű alapanyagú kőzetre akadtam. 
Ez a kőzet csak egy-kót helyen bukkan ugyan ki nehány középszerű töm- 
zsökkel a vastag nyiroktakaró alul, de valószínű, hogy tüzetesebb kutatás 
után nagyobb kiterjedésben is fel lesz fedezhető. Legutóbbi ottlétem oly 
rövid volt, hogy az ily mérvű utánjárást nem engedte meg. 
A kőzet makroskopos vizsgálatnál Biotit-Gránát-Trachyt rhiolitos 
módosúlatának bizonyúlt. A tömött egynemű alapanyagból kiválva látunk 
szanidínes íöldpátokat, melyek a hasadás nyomait alig árulják el, továbbá 
fekete, élénken fénylő kis Biotit hexagonokat s szép, vérpiros, néha kristá¬ 
lyosodott Gránát szemeket is. Egyik kézi példányon Dichroitra emlékeztető 
kékes szemcsét is láttam. 
A kőzet HCl-ral leöntve sem darabban, sem porban nem pezseg. 
A SzABó-féle lángkiserlet alkalmazásánál az egyes elkülöníthető elegy¬ 
részeknél es zárványoknál a következő eredményeket kaptam. 
Yiztiszta üveges földpátja Oligoklas, néha talán Andesinbe is hajló. 
A kékes, nem hasadó, üvegfényű zárvány a következő eredményeket 
adja: 
az I. kísérletben Na-1 ; K-O; olvadási foka 0—1 
a II. kísérletben az olvasztótérben Na-1; K-O; olvadási foka — 1 ;s így, 
tekintetbe veve kekessárgába játszó színét s azt, hogy a szomszédos Gneiszok 
Cordieriteket tartalmaznak, sőt hogy az Augit-Tracliyt-hegység közepéhez 
közelebb eső helyen is, mint ismertettem, fordul elő, ezen, csak az egyik 
példányban talált zárványt Cordieritnek tartom. 
Mikroskop alatt, áteső fényben szennyes, foltos, ráeső fényben pedig 
fénytelen, fehér foltos alapanyag, mely keresztezett nikolok között isotrop. 
Ezen alapanyag a mállás beállása előtt viztiszta átlátszó üveg lehetett, 
mikent azt a szennyes, vagy ráeső fényben fehérnek látszó mállott tömegek 
