ZÚLYOMMEGYE KŐZETEINEK PETROGRAFIAI ISMERTETÉSE. 
107 
közt még fennmaradt üveges részletek gyaníttatják melyeknek legtisztább 
részei polarizált fényben izotrop üvegből állóknak bizonyultak. Egyszerű 
fénynél az alapanyag nagy mennyiségű fekete fonálszerű Tricliit képleteket 
tartalmaz, melyek szabályos elrendezésűk által (mint az Obszidiánokban) 
annak fluidál szövetét tűntetik fel. (I. tábla 1. ábra.) Látunk továbbá meg 
apró isotrop és gyakran egy-egy sötét maggal bíró gömböket, melyek az 
alapanyag egyes részében sphserolitos szövetet tűntetnek fel, melyek azon¬ 
ban bizonyára csak mállási termények gomolyai lesznek, ezek az ép üveges 
részletekben kisebbek és barna színűek (Limonit); a mállott, szennyes fehér 
részben pedig nagyobbak, sötét színűek és elmosódott határúak. 
Polarizált fényben keresztezett nikolok között a felsoroltakon kívül 
az alapanyagban egyenletesen elhintett szabálytalan világos földpát szem¬ 
esek és léczecskék vannak. Nagyobb elegyrészek ezen alapból felette gyéren 
vannak kiválva s ezek viztiszta szanidines földpát iker-kristályok, melyeknek 
kioltási szögérteke a PM. élhez némely esetben Oligoklasra engednek követ¬ 
keztetni s ez az eredmény a lángkísérleti meghatározással össze is vág. 
Egy másik, még gyérebben előforduló elegyrész a Biotit, mely azonban 
nem normál kinézésű. Rendesen sötét, majdnem fekete opák szemcsék jelezik 
többé-kevésbbé szabályosan a Biotit alakját és egyes részekben látni a sötét¬ 
barna anyagban a jellemző hullámos vonalrendszert es ezeken a helyeken 
a diehroismus még elég intensiv. Néha még a Biotit hexagonja nem csak 
kivehető, de a jellemző 1:20° le is mérhető, csakhogy ezen lemezkék teljesen 
sötétek s átlátszatlanok. Ez a kinézés és viselkedés tanúságot tesz arról, 
hogy a Biotit nagy hőfoknak volt egykor kitéve s hogy ennek folytán helyen¬ 
ként teljesen el is bomlott. 
Végre látunk még szép piros Gránát szemeket is, melyek az által 
tűnnek fel, hogy zárványoktól teljesen mentek. (I. tábla 1. ábra.) 
Augitnak nyoma sincs, épen úgy az Amphibol is hiányzik, ha csak bizo¬ 
nyos sötét opák olvadási termények ez utóbbinak nem maradványai, a mi 
tekintetbe véve azt, hogy Augit, Biotit, Amphiból között az utolsó olvad leg¬ 
könnyebben, lehetséges volna. 
A földpát szanidines állapota, a Biotit megváltozott külseje és az a 
körülmény, hogy a még víztiszta alapanyag-részekben mállási termények 
nagy mennyiségben vannak begyűrődve, arra engednek következtetni, hogy 
itt egy Biotit-Oligoklas-Gránát-Tr&chyttaA van dolgunk, mely utólagosan 
olvasztatott meg, akkor midőn ez a mállásnak meglehetősen előre haladott 
állapotában volt. Ezen Trachyt anyaga eléggé könnyen olvad, mint ezt a 
lángkísérlet bebizonyította, földpátja a szintén könnyen olvadó Oligoklas ; 
a Gránát hasonlóan 5 olvadásit ásvány, csak a Biotit olvad nehezen vagy 
épen nem, de alárendelt mennyisege által az olvadásra nem is gyakorol¬ 
hatott korlátozó befolyást. 
Ezek után következtethető, hogy a fiatalabb, közvetlen szomszédsá- 
