10S 
SZONTAGH TAMÁS. 
gában történt Augit-Trachyt eruptió alkalmával olvasztatott meg és lett 
nagyrészben talán el is temetve. A magas Polana felé haladva, ezen hely¬ 
től nem messzire, szöveti tekintetben eltérő vörösebb s rétegesebb szer¬ 
kezetű Biotit-Trachytra akadtam. Ez még nagyobb változáson ment át. 
Földpátja nem annyira üveges, hanem zonális szerkezetű. Lángkisérlet és 
extinctioi szögek értéke inkább Andesinra mint Oligoklasrá vall. Biotitja 
gyérebb és ronesoltabb; a Gránát nyoma azonban megvan. 
Gneisz (Biotit-Muscovit-Gneisz). AJPolana hegycsoport Gneisz kőzetei 
helyenként a Gránithoz közelítenek, hanem réteges kiképzödésök annyira 
feltűnő, hogy a megkülönböztetés könnyű. Ezen Gneiszok részben nagy 
metamorphismuson mentek és mennek át. 
A kriványi vasútállomástól Hrinyovának, tehát E. fele haladva a Sza- 
latna jobb partján, a felső malom feletti keresztnél, közvetlen az út mellett 
kezdődik a Gneisz terület, melyen a Detvai irtványosok házai (laz-ok) 
vannak szétszórva és melynek kissé ENy-i részéből tört ki a Polana-Tracliyt 
tömzsöke. Ezen a Zlatná -nak nevezett magaslaton gyűjtött példányok, 
bár a felületről vannak véve, még elég épek. 
Szövete egyenlően szemcsés, gránitos. Tömöttsége 2.6G. HCl-al meg¬ 
cseppentve nem pezseg. 
Makroskopos megtekintésnél feltűnő az okker-sárga quarcz, melyen 
kivűl körülbelül egyenlő mennyiségben látni kétféle földpát ásványt,amely 
a hasadás minőségében, de színben is eltér egymástól. A kétféle csillámból 
uralkodik a Biotit; Muscovit alárendelten fordúl elő. A Magnesia csillám 
leveles halmazokban van kiképződve. 
Kétféle földpátját a SzABŐ-féle kísérletnél vizsgálva, azt találtam, hogy 
a kevésbbé jól hasadó sárgás Labrador /ínak vehető; a színtelen, jól hasadó 
pedig Amazonit. Vékony csiszolatban, a makroskoposan felsorolt elegyrészek 
könnyen felismerhetők s a földpátot kivéve elég épek. Sok a polvsynthetikus 
quarcz és a földpát. 
A földpátoknak egyike erős zavarodást mutat, keresztezett nikolok 
között azonban a kaolinos anyagban tisztán kivehető még a meglehetősen 
sűrű ikerrovátkossag, csakhogy az ikersíkok nem olyan élesek mint az ép 
egyéneknél, hanem elmosódottak, vagy néha a csillámokat jellemző hullá¬ 
mos irányban gyakran nagyobb görbületekbe futnak le. 
Helyenként a földpát lassú fokozatos átmenete Muscovitba, különösen 
keresztezett nikolok között, igen tisztán látható. 
Muscovitja, Biotitja ép és ez utóbbi gazdag azon sajátságos, szabályosan 
fellépő zárványokban, melyek ezen vidékek Biotitjait jellemzik és melyekről 
későbben bővebben fogok megemlékezni. (II. tábla. 1., 2., 3. ábra.) 
Zöld Chlorit pikkelyecskék és epidot-tük szintén láthatók. Magnetitnek 
vagy Pyritnek alig van nyoma. 
Hrinyova közvetlen környéke a Polana hegycsoport felé tehát D Ny- 
