ZÓLYOMMEGYE KŐZETEINEK PETROGRAFIAI ISMERTETÉSE. 
117 
tartalmaz rostos Gipszet, Selenit kristályokat, sőt Zipser szerint* (ki körül¬ 
belül 1823-ban kért először jogot a kalinkai kénbányászatra) Eealgárt is. 
Ezek után következik a részben agyagos és hydroquarczitos Trackyt-tufa 
részben erősen elváltozott Kaolinos és Pyrites Augit-Tracbyt, a melyekben 
a kén nagyobb mennyiségben rakódott le. Az elhagyott kénbányát jóformán 
csak nagy fehér gorczok jelölik még, melyekben azonban bőven lehet 
gyűjteni a bánya belsejéből származó kőzeteket. Ottlétem alkalmával a 
bánya teljesen járhatatlan volt, s az állami egykor terjedelmes épületek 
teljesen elpusztultak. 
A bánya megnyitása után az első szintén egy nagy 11 méter átmérőjű 
54 méter magasságú hydroquarczosodott zárványt találtak, mely 1500 mázsa 
rudként adott. A Gábor -tárna megnyitása után 9—11 méternyire már kén¬ 
telepre jutottak, mely innét kezdve 105 méternyi hosszaságban tartott, míg 
ezután a Lisecz hegy Ny-i részében normális Augit-Trachyt következett. 
A tárnát tehát EK-nek folytatták a merre a kéntartó réteg 1.5 méter vastag 
és 42 méter hosszú volt. Ez a mívelet 45—69°/o kéntartalmú nyers anyagot 
szolgáltatott. Későbben Adler Károly bányamérnök vezetése alatt egy 
42 méter mélységű akna ásatott le, s ebből több tárnát vágtak. Adler Ká¬ 
roly ** nagyban való feldolgozás mellett 6% kéntartalmúnak becsülte a 
kiaknázható anyagot egyre másra s e csekély mennyiség daczára a bányá¬ 
szat igen jó haszonnal fizette ki magát. Azon időben, mikor az állam a 
kalinkai kénbányászatot megszüntette, a legnagyobb virágzásban volt, s a 
csekély számú hevérekkel naponként 350 mázsa kéntartalmú kőzetet dol¬ 
goztak fel. A nyert kén a legfinomabb minőségühöz tartozott. A kezelés 
egyszerű volt, ugyanis a kénércz vascsövekbe rakatott, tüzelés által a kén 
elpárolgott és azután a hidegebb részekben lerakodott. Finomításúl a kén 
katlanokból átdestiláltatott. Eleinte rudkénbe öntötték a tiszta anyagot, 
későbben hosszas négyszögű formákba, melyek egyenként 25 fontot nyom¬ 
tak. Hallomás szerint a Carolus tárnában találták a legszebb ként, hol 
azonban egy repedésen oly meleg tódult ki, hogy közelében a bányászok 
nem bírták ki a hosszasabb időzést, s nem is igen akartak e helyütt 
dolgozni. 
A Haueritek (Mangánbisulfuret : Haidinger indítványára Haléi; 
József lovag nevére keresztelve) a tárna D-i szárnyában fordúltak elő s 
vagy önálló kristályokban vagy mint egyének csoportjai s buzogány-féle 
összenövési halmazok agyagban bennőve vagy pyrites és gipszes göm¬ 
bökön néha szép sárga kén társaságában. 
Mindezeket nem tartottam feleslegesnek a kalinkai bányászat tör¬ 
ténetére vonatkozólag röviden leírni. Azt hiszem, hogy különösen kénsav- 
* Magyar Orvosok és Természetvizsgálók VIII. nagy-gyűlésének munkálatai 1863. 
** Földtani Közlöny 1873. 
