130 
DR.SCHAFARZIK FERENCZ. 
voniai hegység déli szélével összekötő ruptiv vonalon keresendő. Az alpok 
egykori nyúlványának elsülyedése után hátra maradt egyes szigethegysé¬ 
gek tanúskodnak csak még az egykoron összefüggő hegységláncz létezése 
mellett. A Zágráb melletti Sleme hegység, továbbá a Moslavina az 
Ch'ljava-Pozsegai-hegység és a Fruska gora még most is mutatják ezen 
egykori hegylánczolatnak Ny-K-i csapását. Összefüggésüket ezenkivül 
felületileg még az alig itt-ott megszakadó neogen halmok bizonyítják, a 
melyek különösen a szlavóniai hegység és a Fruska gora közt megvannak. 
Diakovár maga is a congeriaemelet területén áll. 
A mellekeit rajzban a legsötétebb vonalozással az alaphegységet, a 
kevésbbé sűrűvel a mediterrán és a szármáti emeletet és a legritkábbal a 
pontusi emeletet tüntettem ki. A belerajzolt kis nyilak a bevallott irányo¬ 
kat mutatják, de egy pillantás e térképre azonnal meggyőz bennünket 
arról, hogy néhány helyen az irány épen megfordítva lehetett. A földalatti 
morajt kettős bekarikázással tüntettük ki. A többi jel nem szorul különös 
magyarázatra. 
Mi a földrengés haladását illeti, úgy ez alkalommal is kitetszik, hogy 
hegységek, kivált olyanok, melyek egyszersmind rengési területek is, a f. r. 
terjedésére kedvezően viselkednek. így látjuk a Fruska gora területét, a 
Siklósi és a Pécsi hegység és végre az Orljava-Pozsegaiét félszigetenként 
kinyúló nyelveket képezni, a melyek közé viszont elég mély öblök vágód¬ 
nak be. Ezek sem köszönik létrejöttüket pusztán a véletlennek, hanem 
miként egy pillantás a mellékelt rajzra mutatja, szoros összefüggésben 
vannak a folyók, nevezetesen a Dráva, Duna és Száva depressióival, melyek 
hatalmas diluviális és alluviális képletekkel vannak kitöltve ; s jelen esetben 
kitűnik, hogy míg a hegységek szilárd kőzetépülete a föld mozgásának 
haladását elősegíti, addig a folyók laza törmellékkőzete azt gyengíteni és 
hátráltatni iparkodik. 
Végre az idő-megfigyelések tekintetében igen rosszul állunk. Magá¬ 
ból a centrumból megbízható hiteles adatunk, a távirda óráján észlelve, 
nincsen; a terület többi részéből beérkezett időadatok is annyira széttörök, 
hogy homoseisták construálására és ebből kifolyólag a f. r. egyéb elemei¬ 
nek kiszámítására gondolni sem lehet. A terület északi részéből van ugyan 
néhány megfigyelés távirdaórára vonatkoztatva, s köztök egy eset, a mely¬ 
ben az időkülönbség elfogadhatónak látszik. Eszéken ugyanis Miller Fér. 
észlelése szerint a f. r. 9 h 3'-kor következett be, Siklóson (6 geogr. mrtíöldre 
Eszektől) Zeke L. ur szerint 9 h 4' kor és Német-Bolyon (7 geogr. mrtföldre 
Eszéktől) Katzer úr szerint szintén 9 h 4' kor. Egy percznyi idő alatt tehát 
a földhullám felületi sebessége ezek szerint 6—7 geogr. mértföldre volna 
tehető. Kár, hogy ezen eset egészen magányosan fordul elő adataink közt, 
mi által természetesen mindig ki lehet téve a kétely támadásainak. 
Junius hó 29-én reggel 6 h 30 perez körül egy kisebb földrengést 
